
Class r^U Z ^Ad 

Book -T^f' 

Oopyrigtt__„___^: 



COPYRIGHT DEPOSIT. 



^sj V| 



NORWEGIAN - DANISH 



Q-RAMMAR AND J^EADER, 



VOCABULARY ; 



DESIGNED 



For American Students of JB0M Moeq^pgjan- 



By REV. C. J. P. PETERSON, 

Norwegian Lutheran Pastor in Chicago, Professor of Scandinavian Literature, 
and Member of the Chicago Academy of Sciences. 



CHICAGO : 

S. C. GRIGGS AND COMPANY. 

1872. 



rv 



(lop, z 



Entered according to Act of Congress, in the year 1872, by 

SAMUEL C. GRIGGS, 
in the Office of the Librarian of Congress at Washington. 



:£L_^ 




i 



£\ To 



H is E xcellency » W illiam H S eward » 

lEx^obernor an* late Secretarg of State 
of Sitttte* States. 



Thanking you for your kind expressions in regard to my 
native country. and recognizing your eminent services as a 
Statesman, as well as your patronage of Literature and in- 
timate KNOWLEDGE OF FOREIGN COUNTRIES, I HEREBY, WITH YOUR 
PERMISSION, DEDICATE TO YOU THIS MY WORK, AND REMAIN, WITH 
RESPECTFUL CONSIDERATION, YOUR OBEDIENT SERVANT, 

C. J. P. PETERSON. 



PREFACE. 



Foreign languages and their literatures are becoming, more and more, 
objects of study among the American people. This is a natural conse- 
quence of the travels of Americans in Europe and of the constantly 
increasing intercourse between them and the many foreign immigrants 
coming to this country. 

Among these, there are about 160,000 Norwegians and 40,000 Danes, 
and the knowledge of their language may be of practical as well as 
literary value to many Americans. 

With the purpose of assisting them in acquiring this knowledge, I 
have written this Grammar and Reader with a Vocabulary, and added 
thereto Remarks on the history of the language and Notes on the authors 
from whom selections have been made. The Grammar pre - supposes, 
that its students know the various grammatical definitions, and it presents 
to them, not a General Grammar of what is common to the languages, but 
a Special Grammar of what is peculiar to the Norwegian - Danish lan- 
guage. By the help of this book the students will find their way into 
the literary treasures of those two nations, which, although not great in 
numbers, have a great literature, and have, from the times of the Sagas 
and the Scalds, produced men who have made their mark in the history 
of the world, and have presented to it works of lasting value. 

The Norwegians and Danes belong to the great Teutonic race ; but 
as their history in ancient times was interwoven with that of the Anglo- 
Saxons and the Normans, so their language is in many respects similar 
to the English, of which, also, this Grammar and Reader will give 
evidence. 



TABLE OF CONTENTS. 



I. GRAMMAR, 11 

Orthography, ----- 11 

Etymology, ------ 13 

Articles, - - - - --13 

Nouns, - - - - - - -13 

Adjectives, - - - - - 17 

Numerals, - - - - - - 21 

Pronouns, ------ 22 

Verbs, 25 

Adverbs, ------ 36 

Prepositions, - - - - - - 36 

Conjunctions, ----- 37 

Interjections, - - - - - - 37 

Syntax, 38 

Remarks on Spelling, - - - 43 

Idioms, - - - • - - -44 
Proverbs, ------ 52 

II. READER, - 54 

1. HISTORICAL SKETCHES AND TALES : 

1. Norway a Thousand Years Ago, - 54 

2. The Kings of Norway. H. Wergeland, 57 



CONTENTS. 

3. Rollo of Normandy. S. Petersen, - -62 

4. The Discovery of Iceland. P. A. Munch, 63 

5. The Discovery of America by the North- 

men, i). Schoyen, 66 

6. A Legend about St. Olaf. S. Welhaven, 63 

7. The Battle at Stanford Bridge. 

jS. Petersen, 71 

8. The Song of Sinclair. JE. Storm, - - 73 

9. The Union of Norway and Sweden, - 76 

10. Tale-Tellers. J. Moe, - 78 

11. Old Mother Margrethe at the Gate of 

Heaven. H. C. Andersen, - - 79 

12. Canute the Great. A. Oehlenschlceger, - 82 

13. Navy Song. Joh. Uvald, 85 

14. Norwegian Flag Song. C. JV. Schwach, 86 

15. Patriotic Song. B. Bjornson, - - 87 

2. BIOGRAPHICAL SKETCHES. 

16. Commemoration of Luther. 

N. F. S. Grundtvig, 89 

17. King Christian IV. JF. Hammerich, - 91 

18. Thomas Kingo. M. Hammerich, - 92 

19. Niels Juel, ------ 95 

20. Ludvig Holberg. C. A. Thortsen, - 96 

21. Peter Tordenskjold, - - - - 100 

22. Hans Egede, ----- 102 

23. Bertel Thorvaldsen, - - - - 104 

24. Adam Oehlenschlseger. M. Hammerich, 106 

25. Christopher Hansteen, - 109 

26. Michael Sars, - - - - - 110' 



CONTENTS. 



3. SKETCHES FROM NATURE. 

27. The Waters of Norway. L. K. Daa, - 111 

28. A Trip Across Norway. The Author, 114 

29. The Midnight Sun. (From Bayard Tay- 

lors "Northern Travel"} - - 117 

30. Herds of Reindeer in Finmarken. 

N V. Stockfleth, 119 

31. Ascension of the " Horseman Mountain.*' 

A. Vile, 123 

32. Reindeer-Hunting on the " High Moun- 

tain." P. Asbjornsen, - - - 126 

33. A Norwegian Patriotic Song. S. O.Wolff, 130 

34. The Departure. A. Munch, - - 132 

35. A Stranding on the Western Coast of 

Jutland. S. S. Blicher, - - 133 

III. VOCABULARY, - 137 

IV. Remarks on the History of the Norwegian- 

Danish language. - .. 192 

V. Notes on the Authors from whom Selections 

have been made. - 197-202 



GRAMMAR. 



Grammar is divided into : 
Orthography, which treats of Letters ; 
Etymology, which treats of Words ; 
Syntax, which treats of Sentences. 

I. ORTHOGRAPHY. 

The Norwegian - Danish language is written and 
printed both in German and Roman characters. The 
German characters are predominant, but the Roman 
are becoming more and more general. 

The Norwegian - Danish alphabet consists of 29 let- 
ters, a list of which, both in Roman and German char- 
acters, is here subjoined, together with their pronuncia- 
tion, where this deviates from the English. 



ROMAN. 


GERMAN. 


PRONUNCIATION. 


A a 


21 


a 


as a in hard. 


B b 


23 


6 




C c 


6 


c 


* 


D d 


® 


b 




E e 
F f 




e 
f 


as ey in they. 



12 ORTHOGRAPHY. 



ROMAN. 


GERMAN. 


PRONUNCIATION. 


G g 


® 


9 


as gey in ^oodL 


H h. 


£ 


f) 


as A0 in Aaw/. 


I i 


3 


i 


as ££ in need. 


J J 


3 


i 


as ^pc? ovjae in job. 


K k 


£ 


i 




L 1 


8 


I 




M m 


5K 


m 




N n 


9? 


n 




o 


O 





as in oa&. 


P p 


* 


P 




Q q 


b 


q 




R r 


31 


r 




S s 


@ 


f « 




T t 


s 


t 




U u 


u 


u 


as oo in Aooc?. 


V v 


$ 


t) 


as uey. 


W w 


2B 




as dobbelt vey. 


X x 


x 


? 




Y y 


9 


9 


as the French u in 


Z z 


3 


I 


wn#. 


M sd 


se 


oe 


as a in make. 


o 


£5 





as w in foov/. 


Aa aa 


8ta 


aa fl a 


as 6>a in abroad. 



The letters Q and W are now rejected by some authors, 
who for Q use K, and for W, V. The letter C, in the 
words where it is pronounced like k, is now often com- 
muted with the letter K. 

eg is pronounced ei hijeg, I. 

Every Noun is written with a capital letter, as en 
Mand, a man, et Barn, a child. 



ARTICLES. 13 

II.' ETYMOLOGY. 

There are 10 classes of words in Norwegian -Danish, 
namely: 1, Articles; 2, Nouns; 3, Adjectives; 4, Num- 
erals; 5, Pronouns; 6, Verbs; 7, Adverbs; 8, Preposi- 
tions ; 9, Conjunctions and 10, Interjections. 

1. ARTICLES. 

The articles are : 1, The indefinite, and 2, The definite. 

1. The indefinite is en, et ; en is used in the com- 
mon gender, et in the neuter gender, as en Mand, a man ; 
en Kvincle, a woman; et Barn, a child ; et Rige, a state. 

2. The definite is added as an affix to the noun, but 
placed before the adjective as a separate word. 

As an affix it is -en or -n in the common gender, -et 
or -t in the neuter, and -ne or -ene in the plural of both 
genders ; as : Mand-en, Kvinde-n, Barn-et, Rige-t, Kvin- 
der-ne, Mcend-ene. Before the adjective it is : den, 
det, de ; as : den gode Mand, det gode Barn, de smaa 
Riger. 

2. NOU^S. 

1. Gexder (Kjon). There are two genders, viz: 
the common gender (including the Masculine and the 
Feminine), and the neuter. The gender is partly deter- 
mined by the meaning of the word (the natural gender), 
partly by the ending (the grammatical gender). 

§ 1. Of the common gender are the names of persons, 
animals, plants and trees, portions of land andivater (as: 
Mark, field; JElv, river), ivinds, the iveather, celestial 
bodies, seasons, months, days, diseases, coins. But to 



14 ETYMOLOGY. 

this rule there are several exceptions, which can only 
be learned by use ; as : et Folk, people ; et Mandfolk, 
male person ; et Menneske, man ; et Barn, child ; et Lam, 
lamb ; et Kid, kid; et Fol, foal ; et Straa, straw ; et Tree, 
tree ; et Fjeld, mountain ; et Yand, lake. 

Of the common gender are also derivative nouns, end- 
ing in: e (as: Plage, plague; Varme, warmth), d, de, 
t, st, ste, (as: Byrd, birth; Byrde, burden ; Rift, rift; 
Blomst, flower; Tjeneste, service), er, en, (as: Leder, 
guide ; Syngen, singing), else, sel, (as: Begravelse, bur- 
ial; Trivsel, thriving), ing, ske, dom, hed, (as: Van- 
dring, walk; Vcedske, liquid ; Visdom, wisdom ; Grodhed, 
goodness). 

But also to this rule there are various exceptions, 
as: et.Mode, meeting ; et Mb'rke, darkness; et Hjorne, 
corner ; et Ansigt, face ; et Vcerelse, room ; et Fcengsel, 
prison. 

§ 2. Neuters are the names of countries, cities, places, 
letters, metals. 

Of the neuter gender are also 1, monosyllables form- 
ed of Infinitives without any additional termination, as : 
et Spring, a jump ; et Fold, fall ; et Hop, hop ; et Hyl, 
yell; 2, derivative nouns, ending in ri (as: Slaveri, 
slavery), ende (as: Anliggende, business), domme (as: 
Herredomme, dominion), maal (as: Sporgsmaal, ques- 
tion), and also in skab, when it signifies relationship (as: 
Venskab, friendship.) 

§ 3. Compound nouns take generally the gender of 
the last part, as: en Landmand (et Land — en Mancl). 

§ 4. The following nouns change their gender ac- 
cording to their signification : 



NOUNS. 



15 



et Ark, a sheet of paper. 

et Bid, a bite. 

et Brud, a breach. 



en Ark, an ark. 

en Bid, a morsel. 

£w Brud, a bride. 

ewBrug, a custom. 

en Buk, a he -goat. et Buk, a bow. 

ew Fro, a frog. <?£ Fro, a seed. 

e% Folge, a consequence, et Folge, a retinue 

en Lem, a trapdoor, shutter. e£Lem, a limb. 



et Brug, a trade. 



en Lod, a lot. 
£W Raad, a counsellor, 
ew Segl, a sickle. 
en Skrift, a writing. 
en Snert, a lash. 
ew Stift, a nail, pin. 
ew Tryk, a print. 
ew Trask, a draught, 
en Vaerge, a guardian. 
en Vaerk, a pain. 



et Lod, half an ounce. 

et Raad, an advice. 

et Segl, a seal. 

<?£ Skrift, a literary work. 

e£ Snert, a stroke of a whip. 

et Stift, a diocese. 

e£ Tryk, a pressure. 

et Traek, a trait. 

et Vserge, a weapon. 

et Vserk, a work. 



§ 5. Nouns are sometimes inflected to denote gender. 
By adding inde, esse and she to the Masculine the cor- 
responding Feminine is formed ; as : Bisp, bishop, Bisp- 
inde ; Baron, Baronesse ; Marketenter, sutler, Marheten- 
terske, sutler- woman. 

2. Declension. The noun has two forms (casus) 
in each number; one for the Possessive (Genitive), and 
one for all the other relations (the Nominative and the 
Objective). In the Possessive, singular and plural, all 
nouns add an s without the apostrophe, as used in the 
English language, as: Kvinde, Kvinde-s; Kvinder, 
Kvinder-s. 



16 ETYMOLOGY. 

§ 6. The nouns form their plural in four -different 
ways : 

The first class, containing all nouns ending in a short 
unaccented e, adds an r in the plural, as Rige, Rige-r. 

The second adds an e in the plural, as Fish, Fisk-e. 

The third adds er in the plural, as Blomst, Blomst -er. 

The fourth is alike in both numbers, as Ord, word ; 
Ord, words. 

§ 7. Of nouns belonging to the first class, Oze, eye, 
has in the plural Oine, and Bonde, peasant, changes the 
vowel in the plural : Bonder. 

§ 8. Of nouns belonging to the second class, some 
dissyllables in el, en, and er, drop the e in the plural, 
as Engel, Engl-e, Finger, Fingr-e. (But derivatives in 
er keep their e, as Fisher, Fisher -e). Besides dropping 
the e, some dissyllables in er also change their vowel in 
the plural, as : Fader, Foedr - e ; Moder, Modr - e ; Broder, 
Brodr-e; Batter, (in the old language. Bote r) Botr-e. 

§ 9. Of nouns belonging to the third class dissyl- 
lables in el, drop the e in the plural, as: Kedel (or 
Kjedel}, kettle, Kedl - er ; Titel, title, Titl-er; and many 
monosyllables change their vowel in the plural, as : 
And, duck, JEnd-er. Raa, yard, Rce-er. 

Bod, fine, Bod-er. Rod, root, Rodd-er. 

Bog, book, Bog-er. Stad, city, Staid- er. 

Fod, foot, Fodd-er* Stand, estate, Stoend-er. 

Haand, hand, Hasnd-er. Stang, perch, Stoeng-er. 
Ko, cow, Ko'-er, (or Kjo-er'). Taa, toe, Tce-er. 
Klo, claw, Klo-er. Tand, tooth, Toend-er. 

Kraft, strength, Kroeft-er. Tang, tongs, Twng-er. 
l\at, nignt, JSoett -er. * Fodtt a ??ieasure is unchangeable in the plural. 



nouns. 17 

To the third class,belong specially most of the foreign 
nouns, as: Melodi, Melodi- er ; Figur, Figur -er; Nation, 
Nation - er : Substantiv, Substantiv -er; Student, Student- 
er ; General, General -er. 

§ 10. Some monosyllables, belonging to the fourth 
class, change their vowel in the plural, as Mand, Mcend; 
Barn, Born; Graas, goose, Grces (or Cijoes). 

§ 11. With reference to the second and third class 
it may be remarked, that some nouns, having a short 
vowel, followed by a single consonant, double the final 
consonant in the plural, as Dora, judgment, JDomm-e; 
Rat, hat, Hatt-e; Nar, fool, Narr-e; Stok, stick, 
Stokk-e; Voeg, wall, Voegg-e ; Bred, border, Bredd-er ; 
Bon, prayer, Bonn-er ; Hal, hall, Hall-er ; Kop, cup, 
Kopp-er ; Lem, limb, Lemm-er; Nod, nut, Nodd-er ; 
Bet, dish, Bett-er; Skal, shell, Shall -er; Son, son, 
Sonn-er; Ven, friend, Venn-er. 

§ 12. Some nouns which change their gender ac- 
cording to their signification (see § 4), also change 
their plural according to the same ; as : en Buk, pi. 
Bukk-e ; et Buk, pi. Buk; en Fro, pi. Fro-er; et Fro, 
pi. Fro. Other nouns have the same gender, but dif- 
ferent forms in plural with different meaning; as: Skat, 
pi. Skatt-e, treasures, and Skatt-er, taxes. 

3. ADJECTIVES. 

1. Gender. The neuter gender of the adjectives 
is formed by adding a t to the common gender, as god, 
good, godt. 



18 ETYMOLOGY. 

§ 13. The following adjectives, terminating in n, 
drop the n, when adding t to the neuter, as : liden, little, 
lidet; megen, much, meget ; nogen, some, noget ; anden, 
other, andet ; hvilken, which, hvilket; en,one,et; min, 
my, mit; din, thy, dit; sin, his, sit; egen, own, eget. 
(Irregular are: mangen, many, mangt; ingeii, none, m- 
tef). Likewise the past participles terminating in en, 
drop the n before the t, as: skreven, written, shrevet. 

§ 14. Some adjectives are not inflected in gender, 
viz : 1, those terminating in d with a vowel before it, 
as: glad, glad; 2, those terminating in t, es, e, o, u and 
y, as : let, light ; foelles, common ; ringe, slight ; tro, true ; 
ublu, shameless; shy, shy. (Exception makes ny, new, 
nyt). 

2. Declension. The plural is formed by adding 
an e to the singular, as god, gode, en god Mand, gode 
Moend. 

With reference to the plural of the adjectives, we 
observe that: 1, some double the final consonant, those 
namely that are in the same condition as the nouns 
spoken of in § 11, as: let, light, lett-e; tyk, thick, 
tykk-e; 2. the dissyllables terminating in el, en, er drop 
the e, like the nouns spoken of in § 8, as: gammel, old, 
gaml-e ; doven, lazy, dovn-e ; fager, i&iv,fagr-e; 3, those 
terminating in unaccented et change this termination in 
ede, as: stribet, striped, stribede, but in accented et no 
change takes place, as: violet, violet, violette; lionet, 
honest, honette ; 4, the plural of liden or lille is smaa, 
as : et lidet Barn, smaa Born. 



ADJECTIVES. 19 

§ 15. The addition of t in neuter and e in plural 
refers only to the indefinite form of the adjective. The 
definite form always terminates in e and does not change 
according to gender or number, as : den gode 'Mand, det 
gode Barn, de gode Born. 

3. Compakison. The positive degree is the adjec- 
tive itself. The comparative degree is expressed by ad- 
ding ere or re to the positive, as: glad, glad -ere; ringe, 
ringe - re ; the superlative degree by adding est or st to the 
positive, as: glad -est, ringe -st. 

§ 16. The adjectives ending in el, en, er drop the e, 
as: oedel, noble, cedt-ere, cedl-est. 

The monosyllables double their final consonant after 
a short vowel, as: tryg, sure, trygg-ere, trygg-est. 

Some adjectives change their vowel in the Compara- 
tive and the Superlative as : 



POSITIVE. 


COMPARATIVE. 


SUPERLATIVE. 


lang, long, 


loengere, 


Icengst. 


ung, young, 


yngre, 


yngst. 


stor, great, 


storre, 


storst. 


faa, few, 


foerre, 


foerrest, 



§ 17. Some adjectives derive their Comparative and 
Superlative from other words than the Positive, as : 



POSITIVE. 




COMPARATIVE. 


SUPERLATIVE. 


god, good, 




bedre, 


bedst. 


ond, bad, 




vcerre, 


voerst. 


gammel, old, 




celdre, 


celdst. 


liden, lille, little, 


small, 


mindre, 


mindst. 



20 ETYMOLOGY. 



POSITIVE. 


COMPARATIVE, 


SUPERLATIVE, 


mange, many, 


flere, 


fie st. 


meget, much, 


mere, 


mest. 


ncer, near. 


ncer mere, 


ncermest, or noerest. 



Some adjectives, derived from Adverbs of Place, are 
defective in the Positive, as : 

COMPARATIVE. SUPERLATIVE. 

nedre, nether, nederst. 

owe, upper, overst. 

ydre, outer, yderst. 

indre, inner, _ inderst. 

midtre, amid, midterst. 

bagre, bagerst, hindermost. 

Superlatives used exclusively as such are : forst, from 
for, before; forrest, from foran, in front; sidst, from 
siden, afterwards; ypperst, from oppe, above; mellemst, 
from mellem, between; eneste, from ene, alone. 

The superlative degree is sometimes intensified by the 
addition of aller, as : allerforst, the very first. 

§ 18. Some adjectives form the Comparative by plac- 
ing mere, more, before the Positive, and the Superlative 
by placing mest, most. Such are either participial, or 
derivatives terminating in sk, es, et, en, and some in d, 
as: elskende, loving, mere, mest elskende ; bunden, bound, 
mere, mest bunden; krigersk, warlike, mere, mest kri- 
gersk; udvortes, external, mere, mest udvortes; bakket, 
hilly; ulden, woollen \fremme d, strange. 

A comparison of diminution is expressed by placing 
mindre, less, and mindst, least, before the Positive, as: 
livid, white, mindre, mindst livid. 



NUMERALS. 21 

4. NUMERALS. 

The numerals are Cardinals and Ordinals. 

The names of the cardinals are : 
een, ------ 1 sytten, ----- 17 

to, - ------ 2 atten, ------ 18 

tre, - - - - - - 3 nitten, - - - - - 19 

fire, - - - - - 4 %^6, ------ 20 

fern, - 5 eenogtyve, - - - - 21 

sex , -------6 toogtyve, etc., - - - 22 

s ^ __.--- 7 tredive, ----- 30 

<tf£e, 8 fyrretive ot firti, - - 40 

^ ------ 9 femtiovhalvtresindstyve, 50 

fo', ------- 10 seatfi or tresindstyve, - 60 

elleve, 11 sytti or halv fir sindstyve, 70 

fofo;, ------ 12 aftefo' or firsindstyve, - 80 

tretten, ----- 13 nitti ov halvfemsindstyve, 90 

fjorten, ----- 14 hundrede., - - - - 100 

femten, ----- 15 tusende, - - - - 1000 

sexten, - - - - — - 16 

aSVhc/s is an old word signifying Grange, times, as: 
tresindstyve, three times twenty. 

§ 19. The cardinals to (2) and tre (3) are also called 
tvende, trende. 

The fractions are thus expressed: i, en halv; li, 
halvanden ; 2i, halvtredie, to og en halv; 3i, halvfjerde, 
tre og en halv ; \, en Trediedel; f, to Trediedele ; |, £re 
Fjerdedele. 

§ 20. The ordinals are formed from the cardinals 
by adding rfe, or £e, or nde, or endfe. Irregular are den 
forste, the first, den anden, the second, cfe?i tredie, the 
third, denfjerde, the fourth, cfe?i sjette, the sixth. 



22 



ETYMOLOGY. 



The names 


of the ordinals 


5 are : 


denforste, - 


- the 1st. 


denfemtende, - the 15th, 


anden, 


= - 2d. 


sextende, - 16th, 


tredie, - 


3d. 


syttende, - 17th, 


fjerde, - 


- - 4th. 


attende, - - 18th, 


femte, 


5th. 


nittende, - 19th, 


sjette, ■'- 


- - 6th. 


tyvende, - - 20th, 


syvende, - 


7th. 


enogtyvende, etc. 21st. 


ottende, 


- - 8th. 


tredivte, - 30th. 


niende, = 


9th. 


fyrretivende, 40th, 


tiende, - 


- - 10th. 


femtiende or Inalv- 


ellevte, - 


11th. 


tresindstyvende, 50th. 


tolvte, - 


- - 12th. 


sextiende or tre- 


trettende, 


13th. 


sindstyvende, 60th. 


fjortende, 


- - 14th. 


and so on. 




5. PRONOUNS. 



The pronouns are divided into the following six 
classes : 1, the personal, 2, the possessive, 3, the dem- 
onstrative, 4, the relative, 5, the interrogative, 6, the 
indefinite. 

1. The personal pronouns are thus declined: 

1st Person. 



SINGULAR. 

Nominative : Jeg, I. 
Possessive: (mm), (mine). 
Obje ctive : m ig, me . 

2d Person. 

SINGULAR. 

Nominative : Du, thou. 
Possessive: (dim), (thine). 
Objective: Dig, thee. 



PLURAL. 

vi, we. 

(yor), (ours). 

OS, us. 

PLURAL. 

i, you or ye. 
Eders, yours. 
JEder, (Jer),you. 



pronouns. 23 

' 3d Person. 

SINGULAR. PLURAL, 

Nom. : han, he ; hun, she ; den, det, it. de, they. 
Poss. : hans, his; hendes, hers ; dens, dets, its. deres, theirs. 
Obj.: ham, him; hende, her; den, det, it. cfem, them. 
(%), (*i£), (%), (%). 

The possessive pronouns min, din and vor supply the 
Possessive case of Jeg, Du and Vi. 

Instead of Du and Dig is often used Zte, Dem, (you). 
It is always written with a capital letter and construed 
with the Singular of the verb, as : Hvorledes lever De, 
how do you do ? 

§ 21. *S%/, (himself, herself, itself, themselves) is 
always reflective, as : han slog sig, he hurt himself ; 
de klcede sig, they dress themselves. Selv, self, is used 
to make the pronoun more emphatic, as : Jeg har selv 
seet det, I have seen it myself. Hinanden, each other, 
hverandre, one another, are used reciprocally, as: 
de elske hinanden, they love each other : de advare hver- 
andre, they warn one another. 

2. The possessive pronouns are adjectives and 
may be considered as making up for the defective Pos- 
sessive (Genitive) of the personal pronouns. 

Singular. Plural. 

COM. GENDER. NEUTER. 

1st person, min, vor. mit, vort. mine, vore. 

2d person, din, jer. dit, jert. x dine, jere. 

3d person, sin. sit. sine. 

Vor smdjer are used with respect to things belonging 
to two or more persons. 



de 


disse 


hine 


deres 


disses 


hines 


dem 


disse 


hine 



24 ETYMOLOGY. 

3. The demonstravive pronouns are: den, this; 
denize, this ; hin, that. They are thus declined : 

Singular'. 

COM. GEND. NEUT. COM. GEND. NEUT. COM. GEND. NEUT. 

Nominative: den, det, denne, dette, hin, hint. 
Possessive : dens, dets, dennes, dettes, (hins) (hints) 

Plural. 

Nominative : 
Possessive : 
Objective : 

Among the demonstrative pronouns are also counted: 
samme, the same ; saadan, slig, such an one ; and hegge, 
both. 

4. The relative pronouns are: som, der, hvo or 
hvem, who ; hvilken, which ; hvad, what. Som and der 
are used for both genders and both numbers. 

Hvo, hvem is only used with respect to persons, hvad 
with respect to things. 

The possessive case for all relative pronouns is hvis. 
The neuter of hvilken is hvilket; the plural, hvilke. 

5. The interrogative pronouns are : hvo or hvem, 
hvad, hvilken. Hvis is the only possessive case. 

6. The indefinite pronouns are: 

COM. GEND. NEUTER. PLURAL. 

Man, one, they, (only as Subject) 

En, one M 

Al, all Alt Alle 



VERBS 




25 


COM. GEND. 


NEUTER. 


PLURAL. 


Sornme, some 




Somme 


Mange, many 


Mangt 


Mange 


Nog en, some, somebody 


Noget 


Nogle 


Ingen, no, nobody 


Intet 


Ingen 


Anden, other, somebody else 


Andet 


Andre 



Hver, Enhver, every, every one, each Hvert, Ethvert 
Hvemsomhelst, whosoever Hvadsomhelst, whatsoever 

Hvilkensomhelst, whichsoever Hvilketsomhelst Hvilkesotiihelst 

Det and der, not accented, are used as indefinite pro- 
nouns, as : det regner, it rains ; der siges, it is said. 

6. VERBS. 

The verbs have two voices, an active and a passive. 
The latter is formed by adding s to the Infinitive - Pres- 
ent of the active. 

The active verbs are either transitive or intransitive. 

§ 22. To the transitive verbs belong the reflective, 
which are followed by the objective cases of the subject 
pronoun, as: jeg glceder mig, I rejoice. 

To the intransitive verbs belong the reciprocal, as : 
De Jcappes, they emulate. 

Deponent verbs are those, which, with a passive form, 
have an active signification, as: atfoerdes, to travel; at 
lyhkes, to succeed. 

§ 23. The verbs have four modes : 
The Infinitive, at leve, to live, 
the Indicative, jeg lever, I live, 
the Imperative, lev, live, 
the Optative, Conjunctive, or Subjunctive, Kongen leve! 

long live the King ! 

The last mode is becoming obsolete. 



26 ETYMOLOGY. 

§ 24. The Indicative has three tenses: The Present, 
the Past, the Future. 

The Present . jeg elsker, I love. 

The Past may be : 

the Imperfect (Past T.) : jeg elskede, I loved. 

the Perfect (Pres. Perf. T.) :jeg liar elsket, I have loved. 

the Pluperf. (Past Terf. T.) : jeg havde elsket y I had loved. 

The Future may be : 

1st Future, (Fut. T.) : jeg skal {vil) elske, I shall love, 

2d Future ; (Fut. Perf. T.):jeg skal {vil) have elsket, I shall have loved, 
or, jeg faaer elsket. 

The persons are usually distinguished by the pro- 
nouns, not by peculiar terminations. However in the 
Pres. Ind. Act.^ and to some extent in the past tense, 
there are separate forms for the Singular and Plural, as : 
Jeg elske -r, I love, vi elske, we love; Jeg tog, I took, vi 
tog-e, we took. 

§ 25. The optative and the imperative modes have 
only the present tense, as: han elske, may he love; 
elsk, love. 

The Present is often used for the Future, as: jeg 
reiser mart udenlands, I shall soon go abroad, 

§ 26. Onlv the present and past tenses are formed 
from the root o'f the verb, the other tenses by the use 
of auxiliary verbs. The most important of these are have, 
have; vcere,he; skidle, shall ; ville, will; faae, get; blive % 
become or be. Have and vcere serve to form the Pres- 
ent Perfect and Past Perfect; the first is used with the 
active verbs and some intransitive verbs ; the last with 
the passive and some intransitive verbs. 

Skulle and ville serve to form the future tenses. 



CONJUGATIONS. 27 

Faae, united to the past participle, is equivalent to 
the English shall have, as: naar jeg faaer skrevet, when 
I shall have written. 

Blive is often used to form the passive, as : han bliver 
elsket, or han elskes, he is loved. 

§ 27. The participles are two, as in other languages, 
a present participle and a past participle. 

The Conjugations.— The verbs may be divided into 
two orders or conjugations, the iveak (regular), and the 
strong (irregular). 

§ 28. Verbs of the weak conjugation form the Past 
Tense of the Indicative Active by adding ede, or te to 
the root, and the Past Participle by adding et or £, as : 
elsJc, elsk-ede, elsJc-et; tcenk, think, toenk-te, tcenk-t. 

Some of the verbs, which in the Past Tense add te, 
also change the vowel in the root, as : bring e, to bring, 
bragte. 



§ 29. 


The weak conjugation 


of the verb, at elske, 


to love. 




The active voice 








Indicative. 


• 






SINGULAR. 


PLURAL. 


Present : 




jeg elsker, 


vi elske. 


Past: 




jeg elskede, 


vi elskede. 


Present Perfect: 


jeg har elsket, 


vi have elsket. 


Past Perfect 




jeg havde elsket, 


vi havde elsket. 


Future : 




jeg skal (vil) elske, 


vi skulle (ville) elske. 


Future Perfect : 


jeg skal (vil) have elsket, 


vi skulle {ville) have er$tfet, 






or, faaer elsket. 


or, faae elsket. 



28 ETYMOLOGY. 

Imperative. 

elsk, plur. elsker. 

Optative. 

Du, han elske. 

Infinitives. 

At elske, at have elsket, at skulle {ville) elske, at skulle 

(ville) have elsket, oifaae elsket. 

Participles. 
Present : elskende, loving. Past : elsket, loved. 

The passive voice. 
Indicative. 

SINGULAR. PLURAL. 

Present : jeg elskes, or bliver elsket, vi elskes, or blive elskede. 

Past : jeg elskedes, or blev elsket, vi elskedes, or bleve elskede. 

Pres.Perf : jeg er elsket, or er bleven elsket, vi ere elskede, or ere blevne elskede. 

Past Perf :_/>£• var elsket, ox var bleven vi vare elskede, or vare blevne 

elsket, elskede. 

Future : jeg skal (vil) elskes, or skal vi skulle {ville) elskes, or skulle 

(vil) blive elsket, {ville) blive elskede. 

Fut. Perf: jeg skal {vil) vcere els ket^ or vi skulle {ville) vcere elskede, or 

skal {vil) vcere bleven elsket, skulle {villi) vcere blevne elskede. 

Infinitives. 

At elskes, to be loved; at have vcere elsket, or at vcere 
bleven elsket, to have been loved ; at ville elskes, to be 
about to be loved ; at skulle vcere bleven elsket, to have 
been about to be loved. 

Participle. 
Elsket, plur. elskede. 



WEAK CONJUGATION. 



29 



§ 30. Most of the Verbs of the weak conjugation 
form the past tense by adding ede* to the root. The 
verbs which in the past tense add te and in the past 
participle add t to the root, are those whose roots ter- 
minate in a single consonant, or in mm, 11, Id, Is, nd, 
ng, nk. They are comprehended in the following list : 



INFINITIVE (THEME). 


PAST TENSE. 


PAST PART. 


Mode, bleed, 


blodte, 


blodt. 


bruge, use, 


brugte, 


brugt. 


broende, burn, 


brcendte, 


brcendt. 


dele, divide, 


delte, 


delt. 


drcebe, kill, 


drcebte, 


drcebt. 


fore, carry, 


forte, 


fort. 


gjemme, lay by, 


gjemte, 


gjemt. 


glemme, forget, 


glemte, 


glemt. 


hilse, greet, 


hilste, 


Mist. 


hcenge, hang, 


hcengte, 


hcengt. 


hore, hear, 


horte, 


hort. 


Jcalde, call, 


kaldte, 


kaldt. 


kjende, know, 


kjendte, 


kjendt. 


kjore, drive, 


kjorte, 


kjort. 


lede, seek, 


ledte, 


ledt. 


lege, play, 


legte, 


legt, (legei) 


Icere, teach or learn, 


Icerte, 


Icert. 


Icese, read, 


Iceste, 


Icest. 


maale, measure, 


maalte, 


maalt. 


maatte (be obliged), 






Pres. maa, must, 


maatte, 


maattet. 


mode, meet, 


modte, 


modt. 


node, constrain, oblige 


, nodte, 


nodt. 


pine, torture, 


pinte, 


pint. 



30 ] 


ETYMOLOGY. 




INFINITIVE (THEME). 


PAST TENSE. 


PAST PART. 


prise, praise, 


priste, 


prist. 


raabe, cry, call, 


raabte, 


raabt. 


reise, journey or raise, 


reiste. 


reist. 


sende, send, 


sendte, 


sendt. 


skabe, create, 


sJcabte, 


sJcabt. 


skill 'e, separate, 


sJcilte, 


shilt. 


skylde, owe, be indebted, shyldte, 


skyldt. 


taale, bear with, 


taalte, 


taalt. 


tabe, lose, 


tabte, 


tabt. 


tale, speak, 


talte, 


talt. 


tjene, serve, 


tjente, 


tjent. 


trcenge, want, 


trcengte, 


trcengt. 


tcende, light, 


tcendte, 


tcendt. 


tcenhe, think, 


tcenhte, 


tcenkt. 


vise, show, 


viste, 


vist. 


voxe, grow, 


voxte, 


voxet. 


§ 31. The following verbs of the iveah conjugation, 


in the past tense not i 


only acid te or 


de but also change 


the vowel in the root, 


(usually ce to 


a and o to u) : 


INFINITIVE. 


PAST TENSE. 


PAST PART. 


bringe, bring, 


bragte, 


bragt. 


burde, Pres. bor, ought 


, burde, 


burdet. 


dolge, conceal, 


dulgte, 


dulgt. 


folge, follow, 


fulgte, 


fulgt. 


gjore, do, 


gjorde, 


gjort. 


Jcunne, Pres, han, can, 


Jcunde, 


Jcunnet. 


kvcele, suffocate, 


hvalte, 


Jcvalt. 


Icegge, lay, 


lagde, 


lagt. 


rcekke, reach, hand, 


rakte, 


raht. 


sige, say, 


sagde, 


sagt. 



STKONG CONJUGATION. 



31 



INFINITIVE. 


PAST TENSE. 


PAST PART. 


skulle, Pres. skal, shall, 


, skulde, 


skullet. 


sporge, ask, 


spurgte, 


spurgt. 


strcekke, stretch, 


strakte, 


strakt. 


scelge, sell, 


solgte, 


solgt. 


trcede, tread, step, 


traadte, 


traadt. 


turde, dare, Pres. tor, 


turde. 


turdet. 


tcelle, count, 


talte, 


talt. 


vide, know, Pres. veed, 


vidste, 


vidst. 


vcekke, awake, 


vakte or vcekke de, 


vaktorvcekket, 


vcelge, choose, elect, 


valgte^ 


valgt. 



§ 32. The steong- conjugation. — Verbs of the 
strong conjugation are always monosyllabic in the past 
tense and usually change the radical vowel, as: finde, 
find, fandt; synge, sing, sang. 

Some verbs of this conjugation, especially those which 
have a long vowel in the root, add an e in the Plural of 
the past tense, as: tage, take, jeg tog, I took, vi toge, 
we took. 

The past participle sometimes forms the common 
gender in -n, the neuter in -t and the Plural in -ne, but 
then only when the verb is conjugated with the aux- 
iliary verb at vcere, to be, as : funden,fundet,fundne, as : 
Manden er f unden, the man is found , Bar-net erfundet, 
the child is found; Manden og Barnet ere fundne, the 
man and the child are found. 

Some verbs of this conjugation have the same vowel 
in the past participle as in the Present Indicative, as: 
sidde, sit, sad, siddet ; some others the same as in the 
past tense, as: drive, drive, drev, dreven; and some 



32 



ETYMOLOGY. 



quite a different vowel, as: binde, bind, bandt, bunden. 
Some few do not change the radical vowel at all, as: 
komme, come, fom, kommen. 

§ 33. Verbs of this conjugation are divided into six 
classes, according to the six different vowels in their 
past tense, viz: a, aa, e, i, o, 6. 

1st Class has a in the past tense : 



INFINITIVE. . 


PAST TENSE. 


PAST PART. 


bede, beg, 


bad(e), 


bedet. 


binde, bind, 


bandt, 


bunden, -et, -ne. 


briste, burst, 


brast, 


brusten, -et, -ne. 


brcekke, break, 


brak, 


brukken, -et, -ne. 


bcere, carry, 


bar, 


baaren, -et, -ne. 


drikke, drink, 


drak, 


drukken, -et, -ne. 


falde, fall, 


faldt, 


falden, -et, -ne. 


finde, find, 


fandt, 


funden, -et, -ne. 


gide, may, 


gad, 


gidet. 


give, give, ' 


gav, 


given, -et, -ne. 


gjcelde, to go for, 






to be worth, 


gjaldt, 


gjceldt. 


grcede, weep, 


greed, 


groedt. 


hjelpe, assist, 


hjalp, t 


hjulpen, -et, -ne. 


hcenge, hang, 


hang, 


Ticengt. 


klinge, sound, 


Hang, 


klinget. 


knoekke, crack, 


Tcnak, 


Tcnoekket, -ede. 


kvcede, sing, 


kvad(e), 


kvoedet, -ede. 


rinde, run, 


randt, 


runden, -et, -ne. 


sidde, sit, 


sad, 


siddet. 


slccere, (skjcere), cut 


, skarQe'), 


skaaren, -et, -ne. 


slippe, let go, escape 


, slap, 


sluppen, -et, -ne. 


spinde, spin, 


spandt, 


spunden, -et, -ne. 



STBONG CONJUGATION. 



33 



INFINITIVE. 


PAST TENSE. 


PAST PART. 


springe, spring, 


sprang, 


sprungen, -et, -ne 


sprcekke, burst, 


sprak, 


sprukken, -et, -ne, 


stikke, sting, pierce, 


stale, 


stukken, -et, -ne. 


stjcele, steal, 


stjal, 


stjaalen, -et, -ne. 


svinde, vanish, 


svandt, 


svunden, -et, -ne. 


synge, sing, 


sang, 


sung en, -et, -ne. 


synke, sink, 


sank, 


sunken, -et, -ne. 


tie, be silent, 


taug, 


tiet. 


trceffe, hit, 


traf, 


truffen, -et, -ne. 


tvinde, twine, 


tvandt, 


tvunden, -et, -ne. 


tvinge, force, 


tvang, 


tvungen, -et, -ne. 


vinde, win, 


vandt, 


vunden, -et, -ne. 


.vcere, be, Pres. er, is 


, var, 


vceret. 



2d Class has aa in the past tense : 
ligge, lie, laa, ligget. 

se, see, saa, seet, -de. 

cede, eat, aad, cedt, -e. 



3d Class has e in 


the past tense : 








bide, bite, 


bed(e), 


bidt, -e. 






blive, become, be, 


blev{e), 


dleven, 


-et, 


-ne. 


drive, drive, urge, 


drev{e), 


dreven, 


-et, 


-ne. 


glide, glide, 


gledQe)^ 


gleden, 


-et, 


-ne. 


gnide, rub, 


gned{e)^ 


gneden, 


-et, 


-ne, 


gribe, grasp, 


greb{e), 


greben, 


-et, 


-ne. 


hedde, be called, 


lied, 


liedt. 






knibe, pinch, 


kneb{e), 


kneben, 


-et, 


-ne, 


lide, suffer, 


led(e), 


lidt, -e. 






pibe, whistle, 


peb(e), 


peben, - 


et, - 


ne. 


2* 











34 


ETYMOLOGY. 




INFINITIVE. 


PAST TENSE. 


PAST PART. 


ride, ride, 


red{e), 


reden, -et, -ne. 


rive, tear, 


rev(e), 


reven, -et, -ne. 


slride, proceed, 


skred(e), 


skreden, -et % -ne, 


slrige, scream, 


skreg(e), 


skregen, -et, -ne. 


shrive, write, 


skrevQe), 


skreven, -et, -ne 


slibe, grind, 


sleb^e), 


sleben, -et, -ne. 


slide, toil, wear, 


sledge), 


slidt, -e. 


snige, sneak, 


sneg{e), 


snegen, -et, -ne. 


stige, ascend, 


steg(e), 


stegen, -et, -ne. 


stride, strive, 


stred{e), 


stridt, -e. 


svide, singe, 


sved(e), 


sveden, -et, -ne. 


svige, defraud, 


sveg(e), 


svegen, -et, -ne. 


trine, step, 


tren{e), 


trinet. 


vige, yield, 


veg{e), 


vegen, -et, -ne. 


vride, wring, 


vredQe), 


vreden, -et, -ne. 



£th Class has i in the past tense : 
faae, receive, JiJc, faaet. 

gaa, go, gik, gaaet, -ede. 



5th Class has o in the past tense : 



drage, draw, 


drogue), 


dragen, -et, -ne. 


fare, rush, start, 


foer, 


faren, -et, -ne. 


holde, hold, 


holdt, 


holdt, -e. 


jage, hunt, 


309(e), 


jagen, -et, -ne. 


komme, come, 


horn, 


kommen, -et, -ne 


lade, let, 


lod(jd), 


ladet. 


le, laugh, 


lo, 


leet. 


slaa, beat, 


slog^e), 


slaaet y -ede. 


sove, sleep. 


sov, 


sovet. 



STRONG CONJUGATION. 



35 



INFINITIVE. 


PAST TENSE. 


PAST PART. 


staa, stand, 


stodge), 


staaet, -ede. 


svcerge, swear, 


svor(e), 


svoren, -et, -ne. 


tage, take, 


tog(e), 


tagen, -et, -ne. 


6th Class has o in the past tense 




bryde, break, 


brod^e), 


brudt, -e. 


byde, offer, 


bod(e), 


buden, -et, -ne. 


flyde, flow, 


flod(e), 


flydt, -e. 


fly™, fly, . 


flo'h 


floien, -et, -ne. 


fnyse, chafe, 


fno's, 


fnyst. 


fryse, feel cold, 


fros(e), 


frosen, -et, -ne. 


fyge, drift, 


f°9(z), 


foget. 


gyde, pour out, 


god(e), 


gydt, -e. 


gyse, shudder, 


go's or gyste, 


gyst 


klyve, climb, 


klo'v(e). 


klovet, -ede. 


krybe, creep, 


~krb'b(e), 


kroben, -et, -ne. 


lyde, sound, 


lod{e), 


lydt. 


lyve, lie, 


lot, 


loiet. 


nyde, enjoy, 


nod(e), 


nydt, -e. 


nyse, sneeze, 


nas, 


nyst. 


ryge, smoke, 


mg(e), 


rbget. 


snyde, cheat, snuff, 


snod, 


snydt. 


stryge, iron, stroke, 


strog, 


strogen, -et, -ne. 



§ 34. Some verbs are weak as transitives and strong 
as intransitives, as : at brcekke, to break ; jeg brcekker, 
brcekkede, liar brcekket min Spaserestok (cane). Here the 
verb is transitive and weak, but when I say : Min Spad- 
serestok brak, or, er brukke?i, the verb is intransitive and 
strong. 



36 



ETYMOLOGY. 



§ 35. The following sentences may serve to indicate 
some peculiarities of the Norwegian -Danish construc- 
tion: 

Jeg vil til at skrive, I am going to write. 

Jeg vilde til at skrive, I was going to write. 

Jeg skriver ikke, I do not write. 

Skriv dog endelig, Do write. 

Jeg er fcerdig med at shrive, I have done writing. 
§ 36. The impersonal verbs take det or der before 
the verb, as Det regner, it rains: der er, there is. 

Several impersonal verbs can be used personally, as: 
Detfryser, it freezes; jeg fryser, I feel cold. 

7. ADVERBS. 

Some adverbs are susceptible of comparison, namely 
those which are derived from the neuter of the adjec- 
tives, and some that terminate in e, as: ho it, highly, 
hoiere, Tidiest or hoist, ofte, often, oftere, oftest. Some ad- 
verbs derive their comparatives and superlatives from 
other words than the positive (vide § 17), as : ilde, badly, 
voerre, vozrst; vel, well, bedre, bedst; gjeme, willingly, 
hellere, heist. 

8. PREPOSITIONS. 

Some prepositions when compounded with verbs, can 
only be used as a prefix thereto, as: an -mode, to ask; 
some others may be used either as prefixes, compounded 
with the verb, or separately after it, as: fra-falde, to 
give up, or falde fra. 



conjunctions. 37 

When the preposition for is prefixed to a verb, an e 
is added to it, as: fore -give, to allege, fore-komme, to 
prevent. 

9. CONJUNCTIONS. 

Some conjunctions are also used as adverbs and pre- 
positions, as : for. 1. Jeg har ikJce seet ham for (adverb), 
I have not seen him before ; 2. For Syndfloden, (pre- 
position), before the deluge; 3. Ban horn for man ven- 
tede ham (conjunction), he came before he was expected. 

10. INTEEJECTIONS. 

Expressions of wonder are: ih! ha! ho! of pain: an! 
of grief: dk! o! of contempt: fy! of calling: hei! of 
joy: heisa! 



3R SYNTAX. 



m. SYNTAX. 

1. THE CONSTRUCTION OF SENTENCES, 

§ 37. The word on which the emphasis is laid, is 
generally the first in the sentence, as: Aldrig skat jeg 
glemme Dig, I shall never forget you. N^este Uge be- 
gynder han, he commences next week. 

§ 38_. The Possessive is placed before the thing or 
person possessed, as: Faderens Hus, the house of the 
father. Sometimes the Possessive is expressed by 
means of prepositions, either by af or by til, as : Son 
af Kongen, Soster til Manden. 

§ 39. jThe Subject of a sentence is generally placed 
before the Predicate, but sometimes it is placed after 
it, or in compound tenses after the auxiliary verb, 
namely : 

a. — When the subordinate sentence precedes the 
principal, as: Da Morgenen gryede, reiste HAN, when 
the morning dawned, he departed. Da Klokken slog 12, 
HAVDE HAN udaandet, when the olock struck 12, he had 
expired. 

6. — When the sentence is interrogative or optative, 
indicating some doubt or condition, as : Naar reiser de 
til Europa? when will you go to Europe? Vidste jeg 
det, vilde JEG vcere tilfreds, if I knew it, I should be 
contented. 

c. — After the unaccented particle der, as: der giJc en 
Dreng forbi, a boy passed by. 



OF THE ADJECTIVES. 39 



2. Ofr THE ADJECTIVES. 



§ 40. Some adjectives take nouns or pronouns as a 
supplement, which is sometimes put in the objective 
case, sometimes connected by the preposition for, while 
the English in such connection use the preposition to, as: 
Det er behageligt FOR ham, or det er HAM behageligt, it 
is agreeable to him 

Such is the case with the following adjectives : 
behagelig, pleasant, agree- mulig, possible, 

able, naturlig, natural, 

behjendt, known, ny, new, 

besvcerlig, cumbrous, bur- nyttig, profitable, useful, 

densome, troublesome, nodvendig, necessary, 

importunate, passende, appropriate, suit- 

eiendommelig, peculiar, able, 

proper, skadelig, detrimental, ob- 

fordelagtig, advantageous, noxious, injurious. 
fordcervelig, pernicious, tjenlig, expedient, service- 
forhadt, hateful, odious, able, 

gavnlig, beneficial, unyttig, useless, 

indlysende, obvious, velkommen, welcome, 

hjcer, dear, vcesentlig, material. 

§ 41, Other adjectives take nouns or pronouns after 
them, connected by the preposition imod, where the 
English use the preposition to, as: venlig imod ham, 
affable to him. 

Such is the case with the following : 
artig, courteous, billig, equitable. 

barmhjertig, charitable, falsh, false. 

merciful. fiendtlig, hostile, inimical, 



40 



SYKTAX. 



forehommende, complaisant, overboerende, indulgent. 
forrcedersk, treacherous, retfoerdig, just, 



gavmild, liberal, 
gjenstridig, refractory, 
god, kind, 
grov, rude, 

gunstig, favorable, propi- 
tious, 
haardnaJcket, obstinate, 
hoflig, polite, civil, 
hold, cold, 

lydig, dutiful, obedient, 
mistroisk, mistrustful, 



streng, severe, 
taknemmelig, thankful, 
tro, faithful, loj^al, 
ubarmhjertig, merciless, 
ufolsom, insensible. 
ulydig, disobedient, 
utro, unfaithful, 
uvenlig, unkind, disobliging, 

ungracious. 
venlig, affable, 
venskabelig, friendly. 



naadig, gracious, 

§ 42. Other adjectives take nouns or pronouns after 
them connected by the preposition med, while the Eng- 
lish use the preposition to, as : beslcegtet med ham, cog- 
nate to him. 

Such is the case with the following : 
besloegtet, cognate, jjarallel, parallel, 

fortrolig, private, samtidig, coexistent,coeval, 

ligegjceldende, tantamount, contemporary, 
overenstemmende, conform, stemmende, congenial. 

conformable, congruous, vforenelig, imcompatible, 

consonant, 

§ 43. Other adjectives take nouns or pronouns after 
them connected by various prepositions, efter, for, i, 
med, om, over, paa, til, ved, while the English in such 
connection use the preposition of, as : begjcerlig efter 
Penge, covetous of money. 



OF THE PBONOTJNS. 41 

Such is the case with the following: 
agtsom paa, aware of, misundelig paa, (over), envi- 

bange for, afraid of, fearful ous of, jealous of, 

of, shy of, omfiyggelig med, careful of, 

legjcerlig efter, covetous of, opmcerhsom paa, watchful of, 

eager of, skamfuld over, ashamed of, 

blottetfor,ha,xe of, destitute sJcjodeslos med, negligent of, 

of, slcyldig i, guilty of, 

fastholdende ved, tenacious torn paa, empty of, void of, 

of, ubekymret om, fearless of, 

forelsket i, enamored of, careless of, 

frugtbar paa, fertile of, usJcyldig i, innocent of, 
glad over, glad of, utaalmodig over, impatient 

indtagen i, fond of, of, 

istand til, capable of, uvidende om, ignorant of, 

Icengselsfuld efter, desirous vis paa, certain of, 

of, oBrgjerrig efter, ambitious of. 

3. OF THE PHOXOUNS. 

§ 44. When a personal pronoun comes immediately 
after det er, it is, the objective case is used, as : Det er 
mig, Dig, ham, hende, os, Eder, dem, It is I, thou, he, 
she, we, you, they. 

§ 45. The personal pronoun det is often used, when 
the English use so, as: Hvo fortalte Dig det? who told 
you so? 

§ 46. The relative pronoun som does not take any 
preposition before it, but a preposition may be put after 
it, at the end of the sentence, as : Han er en Mand SOM 
Du Jean stole PAA, he is a man on whom you may rely. 



42 SYNTAX. 

§ 47. The relative pronoun der is used Only as the 
Subject of a proposition, as : Det er et snildt Barn, deb, 
opforer sig vel, it is a nice child, which behaves well. 

4. OF THE VEEBS. 

§ 48. Some Verbs take Nouns after them, connected 
by the prepositions for or om, while the English in such 
connection use the preposition of, as : anhlage en for 
Logn, accuse one of falsehood. 

Such is the case with the following : 
advare om, warn of, minde om, admonish of, re- 

anklagefor, accuse of, im- mind of, 

peach of, traduce of, onistcenke for, suspect of, 

bedrage for, cheat of, de- overbevise om, convince of, 

fraud of, convict of, 

befrifor, ease of, rid of, reuse for, clear of, 
frikjende for, acquit of, underrette om, apprise of, 
lielbrede for, cure of, advise of, inform of, 

lette for, lighten of, 

§ 49. The Present Infinitive is used after preposi- 
tions, where the English use the Present Participle, 
as : Han eryicerer sig ved AT save Ved, he supports him- 
self by sawing wood. Sun blev bange VED AT HOKE 
Larmen, she was afraid at hearing the alarm. 



REMABKS ON SPELLING. 43 



Remarks on Spelling. — While conversing with Americans about 
the Norwegian-Danish language, I have heard them complain of the 
many long words and the many consonants put together in divers words, 
as : Enevo/^i-wagt, Foringss&ib, La;/</jr/ader, Lawafrw/and, Ugjerni;?^;;/and. 
To obviate this complaint in regard to the Compound Nouns and 
make the reading of them more easy to Americans, I have divided them 
- — when composed of two Nouns — into their component elements by 
means of a hyphen, although the practice of writing the compounded 
words connectedly now prevails in Norwegian-Danish. 

The so-called silent e I have not used, except in cases where it might 
serve the student as a help to distinguish various words, which often are 
spelled alike but have nothing else in common, as : en> an ; een, one ; — 
faa, few \faae, to get ; — for, for ; foer, past tense of fare, to start ; — naar, 
when ; naaer, Present of uaa, to reach; — var, was ; vaer, aware; — ved, 
by ; veed, Present of vide, to know. 



44 



IDIOMS, 



IDIOMS. 



Han har en poetisk Aare, 

Fra Morgen til Aften, 
Han trykker Almanakker, 
Det angaar ikke Dem, 
Han reiser med Ajiostlernes 

Heste, 
Fra Arilds Tid, 

At fore En bag Lyset, 
Han har mange Aar paa 

Bagen, 
Han satte sig paa Bagbe- 

nene, 
At barbere En, 
At gaa i Barndommen, 
Han har Ben i Panden, 
Han tog Benene paa Nak- 

ken, 
Han vil besoge Dem, 
At bide En of 
Han ssetter mig Blaar i 

Oinene, 
Bladet har vendt sig, 
Attage Bladet fra Munden, 
Han trak blank, 
Han spaender Buen for hoit, 
At vaere i bundlos Gjseld, 



He has some £a?en£ for poe- 
try. 
From morning till night. 
He is telling stories. 
It is none of your business. 
He is traveling on foot. 

From time immemorial. 

To deceive a person. 

He is well stricken in years. 

He proved refractory. 

To cheat one. 

To be in his dotage. 

He is sharp. 

He took £0 Azs Aeefe. 

He will call upon yon. 

To snub one. 

He throws dust in my eyes. 

2Vi6 tables are turned. 
To speak out. 
He drew Azs sivord. 
He az'??2S too high. 
To be deeply in debt. 



IDIOMS. 45 

At bcere Nag til En, - To have a grudge against 

one. 
Han har traadt sine Borne- He is no chicken. 



Han vil ikke vsere Lreng He will not be your fag. 

for Dig, 

Prsedike for dove Oren, To preach to the wind, 

Han saetter Huset paa En- He turns the house out of 

de, the windoiv. 

En erkedum Streg, A great piece of folly. 

At faae En til at le, grsede, To make one laugh, cry. 

Hun faldt i Afmagt, She fainted away. 

Han er f olden paa at gifte He has taken it into his head 

sig, to marry. 

At fare med Usandhed, To tell stories. 

Lade Fern vcere lige, To care about nothing. 

Ikke vsere ved sine fulde Not to be in the right senses. 

Fem, 

Saa frisk som en Fish, As sound as a roach. 

Jeg maa forst blive fair dig, I shall have done first. 

Af forste Skuffe, Of the best quality. 

Lade Naade gaafor Ret, To temper justice ivith mercy 

Jeg kan ikke gaa ind paa I cannot accede to this, 
det, 

I fuld Gralop, Whip and spur. 

Hvor gjcelder Meisen, Whither are you going. 

At give Fienden det glatte To give the enemy a broad- 
Lag, side. 



46 



IDIOMS. 



Han vil slaa det i Grlemme-, He will consign it to oblivion 

bogen, 
Blive G-rces - rytter, To be unhorsed. 

Bide i G-rcesset, To bite the dust. 

Han lover Gruld og gronne He promises tvonders. 

Skove, 
Ssette G-uld-laas for Mun- To bribe a man. 

den paa En, 



I en Haande - vending, 

Over Sals og Hoved, 

At stryge Noget over med 

en Hare -fod, 
At have TJret, 
Hel og holden, 
Han hilser paa dem, 
At holde for ved enhver 

Leilighed, 
Han holder Stand mod 

Ulykken, 
De var hos mig igaar, 

Gjore sine Hoser gronne, 
At lade En Noget ho re, 



In a trice. 

Over head and ears. 

To do a thing carelessly. 

To 6e wrong. 

Safe and sound. 

He fows £0 you. 

To 60 £Ae scapegoat on ev- 
ery occasion. 

He Sears w-p against misfor- 
tune. 

You called at my house yes- 
terday. 

To curry favor. 

To cast in one's teeth. 



At gjore JTacJ paa Noget, 
Hunkaji det paa sine Fin- 

gre, 
Slaa klik, 



To destroy something. 

She has it at her fingers' 

ends. 
To miss fire. 



Atkomme ud af Klemmen, To get out of the scrape. 
Det er Alt klappet og Mart, It is all right. 



IDIOMS. 



47 



Komme bag paa En, 
At give kort Besked, 
Han er i Kost der, 
Krage - tceer, 
Vsere i Kridt-huset, 



To steal upon one. 

To cut the matter short. 

He boards at that house. 

A bad handwriting. 

To be the favorite of one. 



Hun gav ham Kurven, She gave him the mitten. 



Det lakker ad Aften, 
At faa en lang JVcese, 
Hun har lange Fingre, 
At give En ligefor lige, 

At ligge for Do den, 

Han har ingen JEve i Livet, 

Han vil Dig til Livs, 

Det er lovlig varmt, 
Lykke paa Reisen, 
Paa Lykke og Fromme, 
At lyse Velsignelsen, 

Indtil clen lyse Dag, 

Jeg Icegger mit Brev sam 

men, 
At Icese tilbords, 
Det er ikke at lobe til, 
Hesten lob lybsk, 
At lose en Knude, 

Han er Mandfor, 
Frisk Mod, 



Evening is draiving near. 

To be disappointed. 

She is pilfering. 

To pay one back in his oivn 
coin. 

To be at death's door. 

He is utterly devoid of 'honor. 

He wants to pick a quarrel 
with you. 

It is rather hot. 

A pleasant journey. 

At random. 

To pronounce the benedic- 
tion. 

Till broad daylight. 

I fold up my letter. 

To say grace. 

It is not to be done in a hurry. 

The horse ran away. 

To untie a knot. 

He is capable of. 
Cheer up. „ 



48 



IDIOMS. 



Det modscetter jeg mig, I object to that. 

Mon han lever endnu, 1 wonder if he is still alive. 

At spille for Morskab, To play for love. 

At gjore en Myg til en Ele- To make mountains of mole- 
phant, hills. 

At overgive sig paa Naade To surrender at discretion. 

og Unaade, 
Jeg kjender hans Natur, I know his humor. 
At lukke Doren for Ncesen To shut the door in one's 

af En, face. 

Det har ingen Nod, No fear of that. 

At gyde Qlie i Ilden, To a&dfuel to the flames. 

Jeg vil gjore Dem min Op- I will wait on you. 
vartning, 



Paa Norsk, 
Langtpaa Dagen, 
At vaere vred paa En, 
At gaa paa Jagt, 
Skyde Papegoien, 
At passe sig selv, 
At gifte sig Penge til, 
Stiv som en Pind, 
Plads der ! 
Poise - snak, 



In Norwegian. 

Late in the morning. 

To be angry with one. 

To go a hunting. 

To be lucky. 

To mind his own business. 

To marry a fortune. 

Stiff as a poker. 

Make way ! 

Balderdash. 



Tre Dage i Had, Three days running. 

Holde ren Mund, To keep a secret. 

Haarene reiste sig paa hans His hair stood on end. 
Hovedy 



IDIOMS. 



49 



Rub og Stub, 

Han har en Bcev bag Oret, 

At seile med Danipskibet, 
Det er kun til at se paa, 
Hvor han skaber sig, 

Det er stor Shade, 
Dig sJcer Din Ret, 
Han eier ikke en Shilling, 
At holde sig i Skindet, 
Tre Shridt fra Livet, 
At have en Shrue los, 
At shyde Grjenvei, 
At shyde skarpt, 
At slaa sig til Drik, 
De maa slaa Noget af, 
At slaa stort paa, 
, Man taler saa smaat om, 
At ssette Smag paa, 
At smore En om Munden, 

At sm'ire Haser, 

Han snahher op ad Vcegge, 

ned ad Stolper, 
Han er kommen paa det 

sorte Brcet, 
At byde En Spidsen, 
Han spidsede Oren, 
At spille Banherot, 
Skibet sprang i Luften, 
3 



Bag and baggage. 
He is a sly fellow. 

To go by the steamer. 

It is only for show. 

What a fool he makes of him- 

self. 
It is a thousand pities. 
It serves you right. 
He is not worth a farthing. 
To keep quiet. 
Keep your distance. 
To be crachbrained. 
To ma&e a s7*6>r£ ew£. 
To fire with ball and shot. 
To take to drinking. 
You must lower your price. 
To cut a great dash. 
It is whispered. 
To give a flavor. 
To amuse one with fair 

words. 
To take to one^s heels. 
He talks nonsense. 

He is fallen into disgrace. 

To make head against one. 
He pricked up his ears. 
To fail. 
The ship blew up. 



50 



IDIOMS. 



De ere paa spcendt Fod, 

Det vil snart sporges, 
At staa i Anseelse, 
Paa staaende Fod, 
At holcle En Stangen, 
At falde i Staver, 

At stikJce Hovederne sam- 

men, 
At lade En i Stikken, 
Han lever paa en star Fod, 
Han kan ikke sty re sig, 
Han styrter sig i Gjseld, 
Det svarer ikke til min For- 

ven tning, 
Det svier i hans Fung, 
Scette En et xfor et u, 



There is a coolness between 
them. 

It will soon take wind. 

To enjoy consideration. 

Off hand. 

To cope with one. 

To be struck with astonish- 
ment. 

To lay heads together. 

To leave one in the lurch. 
He lives in grand style. 
He cannot keep his temper.. 
He runs into debt. 
It falls short of my expec- 
tation. 
He must smart for it. 
To deceive one. 



At drive for Takkel og To send under hare poles. 

Toug, 
At faae Skam til Tak, To get blame instead of 

thanks. 
At have to TJdveie, To have two strings to one's 

how. . 
Jeg er ham en Tom i Oi- I am an eyesore to him. 

ncne, 
Uveiret trak over, The storm hlew aver. 

Hans Tcender lobe i Vand, His mouth waters. 



Tld med Sproget! 



Speak out: 



IDIOMS. 51 

Saa yil 101 vaere uder, Then there will be a great 

trouble. 

At laere udenad, To learn by heart. 

Den hele udslagne Dag, The livelong day. 

En underlig En, An odd fish. 

At komme under Veir med To get the scent of anything. 

Noget, 

Hvad ial Verden vil han? What in the name of wonder 

does he want? 

Gaa videre! Go on! 

Vidt og bredt, Far and tvide. 

Den ene Villighed er den One good tarn deserves an- 

anden vserd, other. 

At slaa Noget hen i Vind To make light of a thing. 

og Veir, 

En vis Mancl, Mr. such an one. 

At ssette En en Vbz-ncese To deceive one. 

paa, 

Lad vcere ! Leave off! 

Give En et Ogenavn, To call one names. 

At gaa En under Oine, To flatter a person. 

At fincle Naade for Ens To find favor in one's sight. 

Oine, 

Han holder Or ene stive. He keeps up his courage. 



52 PROVEEBS. 



PROVERBS. 

At spare paa Skillingen og To be penny wise and pound 

lade Daleren gaa, foolish. 

At have en Hone at plukke To have a crow to pick with 

med En, one. 

Borrig skaffer Sorrig, He that goes borrowing, goes 

sorrowing. 

Den, der kommer forst til First come, first served. 

Molle, faaer forst malet, 

Den, som ler sidst, ler Better the last smile, than 

bedst, the first laugh. 

Drukken Mand taler af What soberness conceals, 

Hjertens Grund, drunkenness reveals. 

En Fugl i Haanden er be- A bird in the hand is worth 

dre end ti i Luften, two in the bush. 

Han bserer Kappen paa He wears two faces under 

begge Skuldre, one hood. 

Han har sin Nsese alle- He pokes his nose into every 

vegne, corner. 

Krage soger Mage, Birds of a feather flock to- 
gether. 

Liden Tue vselter stort Little strokes fell great oaks. 

Lses, ~ 

Liden Draabe huler en Small rain lays a great dust. 

Sten, 

Mange Brekke smaa gjor Many a little makes a 

en stor Aa, mickle. 

Mennesket spaar, Gud raa- Man proposes, God disposes. 

der, 



PROVERBS. 53 

NaarKattenerborte^sprin- When the cat is away, the 

ger Musen paa Bordet, mice will play. 

Nod bryder all Love, Necessity has no law. 

Saa mange Hoveder, saa Many men, many minds. 

mange Sind, 

Som Herren, saa Tjeneren, Like master, like servant. 

Som man saar, skal man Do well, and have welL 

hoste, 

Stormsend og Narre have Lords and fools may speal^ 

frit Sprog, freely. 

Udaf Syne, udaf Sind, Ont of sight, out of mind. 

Vel begyndt er halv fnld- Well begun is half done. 

endt, 



READER. 



I. HISTOKICAL SKETCHES AND TALES. 



1. NOBGE FOE, 1000 AAE, SIDEN. 

(Norway a Thousand Years ago) 

I Aaret 863 efter Christum fulgte Harald sin Fader 
Halfdan Svarte som Konge over den sydostlige Del af 
Norge. De vestlige og fcordre Dele vare styrede af en 
Maengde Smaakonger, af hvilke enhver var uaf hsengig 
inden sit District. Efter hvad Snorre Stuiiesons Sagaer 
fortselle, vilde Harald rimeligvis have vaeret tilfreds med 
sin Del af Landet, hyis han ikke var bleven forelsket i 
en Prindsesse ved Navn Gyda. Han skikkede Sende- 
bud til hendes Fader for at begjaere hende til iEgte ; 
men hun svarede, at hun ikke vilde kaste sig selv bort 
ved at gifte sig med en Konge, som herskede kun over 
nogie faa Districter. "Deter underligt," sagde bun, 
"at ingen Konge i Norge vil underlsegge sig det hele 
Land, saaledes som Kong Gorm i Danmark og Kong 
Erik i Upsal have gjort. Sig Kong Harald disse mine 
Ord: Jeg vil kun paa den Betinglse blive hans Hustru, 
at lian forst underlaegger sig hele Norge ; thi kun da kan 
han kaldes Konge over et Folk." 

Da Sendebudene kom tilbage til Kong Harald og 



NORWAY A THOUSAND YEARS AGO. 55 

sagde ham Prindsessens Svar, udbrod han: " Hun liar 
mindet mig om Noget, som det forundrer mig, at jeg 
ikke for liar tsenkt paa. Og nu gjor jeg et hoitideligt 
Lofte, at jeg ikke vil klippe mit Haar, for jeg har un- 
derkastet mig hele Norge, eller er falden under Forso- 
get clerpaa." Saa samlede han sin Haer, gik over Doyre 
og erobrede Districterne omkring Throndlijem. Der- 
paa gik han imod Kongerne paa Vest-kysten. Efter 
mange Slag lykkecles det ham endelig i Aaret 872 at 
knaekke de forenede Smaakongers Magt i Slaget ved 
Hafursfjord; han blev saaledes Enekonge i Norge. 
Han paalagde da Land - eierne nye Tyngsler og fordrede 
af dem, at de skulde gjore ham Tjeneste, saaledes som 
Skik var i andre europaeiske Lande. Nordmsendene, 
som elskede deres Frihed hoit, bleye herover meget 
misfornoiecle, og en stor Maengde af dem forlod med 
Familie og Gods Landet. De fleste droge til Island, 
som dengang varubeboet; Andre til Orken-, Shetlands- 
og Fser-Oerne. Saaledes bleve disse ode Egne Boste- 
det for kjekke og stolte norske Familier. 

Det er en niserkelig Kjendsgjerning, at Islsenderne, ef- 
ter saaledes at have skiftet Hjem-land, viste sig helt for- 
skjellige fra de andre norske Emigranter. Hine bleve 
nemlig fremragende i Handel og Lserdom ; de forfattede 
mange af Sagaerne, og blandt dem fandtes de fleste af 
de Skjalde, der holdtes saa hoit i iEre ved de nordeu- 
ropseiske Hoffer. De bevarede ogsaa deres Fsedres 
Somands-dygtighed, hvorved de i Tidens Lob opdagede 
Gronland og Nord-amerika. Indvaanerne paa Orken- 
og Shetlands-Oerne derimod vare meget hengivne til 
Vikinge-tog eller So-roveri og plyndrede endog paa 



56 READER. 

Norges Kyster. Kong Harald blev forbittret herover 
og seilede med mange Skibe til Orken- og Shetlands- 
Oerne, hvor han anrettede et stort Nederlag blandt Vi- 
kingerne. Senere udgav han en Lov, hvorved han satte 
strenge Straffe for So-roveri paa Norges Kyster. Rolf, 
en Son af Ragnvald Jarl paa Sondmore, plyndrede ikke- 
destomindre paa Norges sydvestlige Kyst. Kong Harald 
jog ham derfor i Land- fly gtighed. Han drog da til 
Frankrig, hvor han i Aaret 911 blev Hertug af Nor- 
mandi; fra ham nedstammede Wilhelm Erobreren. 

Da Kong Harald var bleven Enekonge i Norge, lod 
han sit Haar klippe og fik nu, paa Grand af sit rige 
Haar, Tilnavnet Haarfager. Nu skikkede han Sende- 
bud til den stolte Gyda for at minde hende om hendes 
Lofte. Hun fulgte da tilbage med dem og blev hans 
Dronning. Harald havde mange Sonner. Nogle af 
disse udrustede Skibe og strog om paa Havet efter Byt- 
te ; isser hserjede de Skotland og Irland. En of dem. 
var en Tid Konge i Dublin, men blev tilsidst drsebt af 
Irlaenderne. 

Den yngste af Haralds Sonner var Hakon, som i Aa- 
ret 938 — to Aar efter sin Faders Dod — blev Konge af 
Norge ; han var den forste christne Konge i dette Land. 
Hakon var christne t i England vecl den anglo-saxiske 
Konge Athelstan, til hvem hans Fader havde sendt 
ham. Der blev han opdragen og opholdt sig der, 
incltil Nordmsendene kalclte ham til at blive deres Kon- 
ge istedetfor den seldre Broder, Erik, som de fordreve 
paa Grand af hans Grusomhed. 

Kong Harald Haarfager dode Aar 936 paa Karmoen, 
Syd for Bergen, og blev begraven der i en Grav-houg, 



THE KINGS OF NORWAY. 57 

hvorpaa nu i 1872, et -Tusind Aar efter Norges Forening 
under een Konge, et stort Mindes-mserke er opreist. 

2. NORGES KONGER. 

( The Kings of Norway?) 

Harold Haarfager samled' det hele Rige, 
Smaakongerne maatte paa Jarle -stol stige. 

Erik Blodoxe blev for sin Grumhed forjagt, 
Fik saa i England en Jarls Magt. 

Haakon den Grode bygged' forst Kirker op, 
Og vake Varder paa Fjeldets Top. 

Harald G-raafeld ligned' Erik i Sind, 
Han brsendte Sigurd Hlade - jarl ind. 

Haakon Jarl af Magten blev gram og haard, 
Ham drsebte Trsel Karker i Tkoras Gaard. 

Olaf Trygveson ckristned' med lid og Ord, 
I S voider - slaget han sprang overbord. 

Erik og Svein Jarler, af Hlade -iEt, 
De skiftede Landet og Hvermand Ret. 

Hellig Olaf christned' med blodig Daab, 
Ved Stiklestad faldt han for Bondernes Hob. 

Svein Knutson, en Son af den danske Kong Knut, 
Ved Raenker kom ind og ved Flugten kom ud. 

Magnus den Grode liar Navnet fortjent; 
Han Danmark fik ved Testament. 



58 READER. 

Harald Haardraade, Helten beromt fra Syd, 
Sin Bane fik af engelske Spyd. 

Olaf Kyrre anlagde Bergens By, 

Hans Fredsomhed gav ham velsignet Ry. 

Magnus Barfod feided' i Vesterhav, 
I Irlands Myrer han fandt sin Grav. 

Ey stein Magnusson, kynclig i Landers Lot, 
Han satte Svaerdet bag Bondens Plov. 

Sigurd Jorsalafar kjaemped' i Jode-land, 
Hans Sind yar heftigt som Ilde -brand. 

Magnus Blinde, den Stakkel, blev blind fort om 
Af Sigurd Slembedegn i sin Kongedom. 

Harold Grille beviste ved Jernbyrd sin Ret; 
Han liandlede ilde ; det gik liam slet. 

Sigurd Mund fik Doden imellem Hj3erde, 
Af Borger-krigens losslupne Svserde. 

Inge Hrokryg foer ivrig med Dagson omkring, 
Fra Val-plads til Val-plads, fra Thing til Thing 

Eystein Haroldson yar mere hidsig end klog, 
Haakon Hcerdebred sloges i Steinayaag. 

Magnus Erlingson, gamle Jarl Skakkes Son, 
Han drnkned' i Slaget i Sognesjon. 

Sverre Sigurdson alle de Fiender yog, 
Som yilde standse hans Birkebeins-tog. 



THE KINGS OF NORWAY 59 

Han kunde Latin, var viet til Prsest- 
Naar vserst det syntes, det gik ham bedst. 

Haakon Sverreson styred' kun tvende Aar, 
Cruttorm Sigurdson dode midt i sin Vaar. 

Inge Baardson gav vel Baglerne Fred; 
Dog syntes de ikke at trives derved. 

Haakon Haakonson, Gramle, fik Krigen forbi; 
Nu satte Birkebein hen sine Ski. 

Med Baglen han talte om gamle Slag ; 
Nu blomstred' Norge i Glands og Mag. 

Magnus Lagaboter fik Lovene bedre ; 

Erik Prcestehader kjemped' med Kirkens Faedre. 

Haakon Magnusson styrede Norrige godt, 
Holdt prsegtigt Hof paa Akershus Slot. 

Magnus Smek, som Sverige ogsaa adlod, — 
I hans Tid raste den sorte Ddd. 

Haakon den Sjette med danske Margrethe sig gifted' 
Hun alle tre Rigers Forening stifted'. 

Ung 0?a/han dode — man veed ei hvoraf; 
Foreningen stiftedes over hans Gray. 

Med Margrete og Erik, Kristoffer, Karl Sonde, 
Begyndte ret Tider saa morke og onde. 

Med Kristian den Forste kom Oldenborgs iEt, 
Tidt skifted' den Norge kun Stedbroders Ret. 



60 EEADEE. 

Kong Hans var for Dansken en kjerkommen Herre, 
Men Norge han skjotted' kun ilde, desvaerre ! 

En Blod-mand var Sonnen Kong Kristian den Anden, 
Men elsket han var dog af Almues-manden. 

Om Fredrik den Forste er lidet at sige ; 

Han stred raed sin Bro'rson om Krone og Rige. 

Vel prises det skal, at den lutherske Laere 
Af Kristian den Tredie blev tagen i JExe ; 

Men hoit skal det lastes, at Traedskhed han 6ved\ 
Og Norge dets seldgamle Frihed beroved'. 

Med Fredrik den Anden kom blodige Dage, 
I Krigen med Sverig, — en syvaarig Plage. 

Blandt alle de Konger af Oldenborgs - stammen, 
Var Kristian den Fjerde vor Haeder og Gammen. 

Han Berg-vaerker grunded', og Bj T er han bygged', 
Og Handel og Skibsfart han kraftigt omskygged' 

Med Sverig han kjsemped' og det som en Mand, 
Men — Herjedal tabtes med Jaemteland. 

Da Fredrik den Tredie fik Enevolds-vseldet, 
Blev rigtignok Adelens Overmod faeldet ; 

Men lidt kun det Folk har at prise sin Lykke, 
Som foie sig maa efter Enkeltmands Tykke. 

Kong Kristian den Femte var Tydsk uden Ende; 
Dog har han os Lov-bogen givet ihaende. 



* THE KTXGS OF KORWAY. 61 



I Fredrik den Fjerdes urolige Dage, 
Man horte som oftest Kanonerne brage. 

I Sverig de Karl den Tolvte beundred'; 

I Norge var Tordenskjold Helten, som dundred'. 

Da Kristian den Sjette var kommen paa Thronen, 
Blev Kirken velsignet nied Konfirmationen. 

Kong Fredrik. den Femte vi ikke bor glemme : 
Han elskede Kunsten og Videnskabs Fremnie, 

Kun lidt er om Syvende Kristian at sige: 

Prinds Fredrik, hans Son, maatte styre hans Rige, 

Som Kcnge han nsevnedes Fredrik den Sjette, 
Om ham skal det siges: han vilcle det Rette. 

Dog gik det ham daarligt; han lod sig beklippe, 
Og maatte, skjondt nodigt, sit Norrige slippe. 

Atten hundred og fjorten det Tvangen blev kvit, 
Forenet med Sverig, selvstsencligt og frit. 

Saa triv'des det godt under Karl Johan, 
Hvem Norge i Sandhed ei fuldtakke kan. 

Hans Son var Kong Oskar, den Lands -fader god, 
For " Sandhed og Ret" i hans Skjold-maerke stod. 

Ham fulgte Kong Karl; under ham er vi trygge, 
Hans Ord er : " Med Lov skal man Landene bygge." 



62 HEADER. 

3. Gange - Rolf. 

(Rollo of Normandy). 

Rolf, Son af Ragnvald Jarl paa Sondmore, var saa 
sveer, at ingen Hest kuncle bsere ham; han matte cla gaa, 
og derfor kaldtes han Gange -Rolf. Han drog tidligt 
ud paa Vikinge - tog. Saaledes som ovenfor er fortalt, 
plyndrede han engang paa Norges Kyster og blev der- 
for af Kong Harald Haarfager tvungen til at forlade 
Landet. Han reiste da med sit Folge mange Aar i Vi- 
king og heerjede i England, Holland og Frankrige. Paa 
den Tid var Karl den Enfoldio;e Konee i Frankrige ; han 
fandt det bedst at holde Fred med Rolf, og bod ham 
Venskab og et stort Stykke af sit Rige. Rolf gik ind 
herpaa, tog den kristne Tro og blev den franske Kon- 
ges Jarl (i Aaret 911). Efter Skikken der i Landet 
sknlde Rolf nil kysse Kongens Fod; men det sagde han 
rentud, at han aldrig vilde gjtire. For dog at vzere ri- 
melig, bod han en af sine Hird-msend at kj^sse Kon- 
gens Fod, og denne greb da fat i Foden og loftede den 
op til sin Mund, saa at Kongen faldt baglsends, og stor 
Latter opstod. Rolfs Jarledomme blev kaldet Norman- 
di, og dets Hoved-stad var Rouen. Det norske Sprog 
blev ikke Isenge talt i Normandiet ; det var kun faa af 
Nordmrendene, der havde Hustruer mecl, og da de siden 
toge Landets Kvinder tilsegte, blev det franske Sprog 
Bornenes Moders-maal. Men Nordmsendenes Sands 
for Saga-vaesen og Skalcle-kunst havde Normannerne 
arvet, og de vare cle forste, som skreve Sagaer og kvae- 
dedc i det franske Sprog. Normannerne grundede si- 
den et Rige i Neapel og Sicilien, og i Aaret 1066 ero- 
brede cle England under Anforsel af Ganger -Rolfs 
jEtling, Wilhelm Erobreren. 



THE DISCOVERY OF ICELAND. 63 

4. ISEANDS OPDAGELSE. 

( The Discovery of Iceland). 

Den forste Opdagelse af dette mserkelige Land skyl- 
des et Tilfaelde. Nogle Folk skulde seile fra Norge til 
Fseroerne men toge Feil af Kursen og kom for langt 
ud mod Nord - vest. Saaledes kom de til at lande ved 
Island, som de dog snart igjen forlode, og kaldte det 
Sneland, da Fjeld-toppene ved deres Afreise vare be- 
dsekkede med Sne. En svensk Mand, Gaidar, drog si- 
den derhen for at undersoge det, blev der en Vinter 
og kaldte Oen Gardarsliolm. Endelig drog Vikingen 
Floke Vilgerdsson afsted fra Norge. Da han laa i Smor- 
sund ved Udlobet af Boml-fjorden, gjorde han et stort 
Offer og helligede tre Ravne, der skulde vise ham Vei- 
en. Han lagde Veien over Hetland og Fseroerne. Da 
han kom lsengere ud i Havet, slap han den forste Ravn, 
men den kom strax tilbage. Derpaa lod han den anden 
flyve, og den satte tilveirs ; den tredie floi foran Skibet 
indtil Landet var fundet. Floke, som efter disse Ravne 
fik Navnet Ravne - Floke, undersogte nu Oen noie og 
seilede nsesten rundtom det hele Land. Ud paa Som- 
meren vendte han tilbage til Norge, men havde ved 
Hjemkomsten meget at udssette paa Landet, der slet 
ikke behagede ham. Derimod havde han to Ledsagere, 
af hvilke den ene, Herjolf, sagde baade godt og ondt 
om Landet; den anden, Thorolf, roste det saa overdre- 
vent, at han endog paastod, at der dryppede Smor af 
hvert Straa. Derfor kaldte man ham Thorolf Smor. 

Den forste, som bosatte sig paa Island, var Ingolf, en 
rask og dygtig Mand fra Sondfjord, der tilligemed sin 
Fsetter Leif en Tidlang laa ude paa Tog og vandt stor 



64 READER. 

Berommelse. I Sondfjord herskede dengang som Stat- 
holder den gamle Atle Jarl, der i Kongens Navn ogsaa 
raadede for Sogn og var en msegtig Mand, hvem det 
ikke var godt at lsegge sig ud med. Ingolf havde en 
deilig Soster ved Navn Helga, og him og Leif elskecle 
hinanden. Men Holmstein, Atles Son, svor i et Jule- 
gilde at han vilde have Helga tihegte. Leif rodmede, 
men sagde Intet ; dog om Vaaren, da han og Ingolf hav- 
de lagt ud med sine Skibe, og Atles Sonner ligeledes 
skulde ud paa Tog, kjsempede de paa Liv og Dod, og 
Holmstein faldt. Ingolf og Leif fortsatte Toget og kom 
h/ em igjen om Vinteren ; da vilde Holmsteins Broder 
overfalde dem, men blev selv drsebt. Ingolfs og Leifs 
Stilling var nu meget farlig; thi den maegtige Jarl, hvis 
Sonner de havde drsebt, fordrede Boder og truecle dem 
med Hevn. De maatte finde sig i at give Slip paa sine 
Fsedrene-gaarde, og besluttede nu i Aaret 874 at opsoge 
Island for at bossette sig der. Forst gjorde dog Leif 
et Tog til Irland, efterat have a3gtet den skjonne Helga; 
paa dette Tog vanclt han store Rigdomme, et prsegtigt 
Svaerd og ti Fanger, der maatte tjene ham som Trselle. 
For Afreisen gjorde Ingolf et stort Offer til Guderne for 
at erfare sin Skjebne. Svaret lod, som han troede, at 
Island skulde vorde hans Fremtids Hjem. Leif vilde 
hverken deltage i dette eller noget andet Offer. 

Paa Overfarten havde hver af Svogrene sit Skib, og 
de holdt sammen, indtil de fik Oie paa Island ; da skiltes 
de ad. Ingolf havde medbragt de to Stolper, der hjemme 
i Norge havde staaet paa hver sin Side af hans Hoisaede. 
Disse Stolper vare udskaame som Gude-billeder og be- 
tragtedes som Familiens Helligdom. Ingolf besluttede 



THE DISCOVEKY OF ICELAND. 65 

at lacle det komme an paa dein, hvor han skulde opslaa 
sin Bolig i Landet. Han kastede dem ud i Havet med 
de Ord, at han vilde anse det Sted, hvor de drev Hand, 
for atvsere ham af Guderne selv anvist som Ophold-sted. 
Denne Skik fulgte siden de fleste andre Nybyggere. 
Ingolf landede ved de vilde Fjeld-pynter osterpaa,hvor 
neppe nogen Havn var at finde, og hvor der altsaanep- 
pe var noget blivende Sted. Her var heller ingen Hoi- 
ssede-stolper at se, og han sendte derfor to af sine 
Trselle vestover langs Kysten for at lede efter dem. Da 
de kom nogie Mile lsengere mod Vest, fandt de Leifs 
Lig. Hans usle Trselle havde drsebt ham, ranet hans 
Gods, og med dette og hans Kone flygtet over til de 
naerliggende Oer, som efter dem har faaet Navn af Vest- 
mannoerne. Ingolfs Traelle vendte om og fortalte sin 
Herre den sorgelige Efterretning. Han skyndte sig hen 
til Stedet, lod Leif lsegge i Hang og seilede derpaa ud 
til Ocrne, scm han fra en Fjeld-knat kunde oine. Her 
fandt han Ugjernings-maendene, som fik sin fortjente 
Straf; siden fortsatte han sin Vei vestover; men forst 
det tredie Aar efter hans Ankomst bleve hans Hoissede- 
stolper fundne ved Reykjarvik, i mange Miles Afstand 
fra det Sted, hvor han havde kastet dem ud. Her byg- 
gede han sig Hus, og Stolperne bleve satte ved Hoisae- 
det. Han var den navnkundigste og mest ansete 
blandt alle Nybyggerne, og hans Gaard Reykjarvik er 
nu bleven til en Bj^, den eneste der nogenlunde kan 
fortjene dette Navn paa Island. , Ingolfs Sonneson, 
Thorkel Maane, var en udmaerket Mand. Uagtet han 
ikke var Christen, og Christendommen ikke en gang var 
kommen til Island, forte han dog det dydigste Levnet, 



66 READER. 

og da han kjendte, at Doden naermede sig, lod han sig 
baere ud i Sol - skinnet og bad den Gud, der havde skabt 
Solen, modtage hans Sjel. 



5. NORDM^ENDEXES OPDAGELSE AF AMERIKA. 

(The Discovery of America by the Northmen). 

Den forste Opdagelse af Amerika skyldes, ifolge 
Sagaerne, forskjellige Nordmaend, som uafhsengigt af 
hverandre fandt Veien til dette Land. Are Marson, 
en islandsk Hovding, kom, saa fortaelles der, omtrent 
Aar 982 til " Store Irland " eller " Hvit - Mannar Land," 
(Kysten mellem Potomac og Florida) ; Bjarne Herjulf- 
son blev under en Reise fra Island til Gronland, ornkring 
Aar 1000, af Storm dreven til Kysten af Lille -Heilu- 
land, (New Foundland) ; Leif Eriksb'n, Thorvald Erik- 
son, Thorfinn Karlsefne og Freydiis Eriksdatter med 
talrige Folger opholdt sig 1001 — 8 i lsengere Tids-rum 
i . Vinland (New England Staterne) ; endelig kom 
Bjorn Asbrandson omtrent Aar 1000 fra Island til 
Florida, hvor han blev en Hovding blanclt de Indfodte. 

Det er sandsynligt, at Islsenderne ikke vare de oprin- 
delige Opdagere, men at de havde modaget sin forste 
Underretning fra Irland. Mellem Irland og Amerika 
har der i Urtiden vseret Samkvem og, ligesom det er er- 
kjendt, at det celtiske (irsk-skotske) Element af Is- 
lands Befolkning har havt Indflydelse paa dets Sagaer 
og Digte, saaledes er det rimeligt, at Irlaenderne forst 
have bragt til Island Efterretningen om " Store Irland." 
— Saameget er almindelig erkjenclt: at Nordmrendene 
fra Norge, Island og Gronland, i Tids-rummet fra om- 



DISCOVERY OF AMERICA BY THE NORTHMEN. G7 

trent Aar 1000 og tiL Midten af det 14de Aarhundre- 
de, besogte det amerikanske Fastland, at i Aaret 1121 
en katholsk Biskop, Erik, drog fra Gronland til Vinland 
for at omvencle de dervserende Hedninger; at Norges 
Konge, Erik Magnusson, i Tids - rummet 1285 — 95 un- 
derstottede en Mand ved Navn Finde-Rolf i at oprette 
en Coloni paa New Foundland, og endelig, at den sid- 
ste Efterretning om directe Forbindelse mellem Nord- 
msendene paabegge Sider af Oceanet er fra Aaret 1347, 
da et Skib vides at have seilet fra Markland, (Nova 
Scotia) til Norge og paa Veien passeret Island. 

De politiske Forviklinger og en Pest, kaldet " Den 
sorte Dod," i Midten af det 14de Aarhundrede, hserje- 
de baade Norge og Island saaledes, at storstedelen 
af deres udenlandske Handel blev odelagt, og deres 
Forbinclelser med Landene hinsides Atlanterhavet al- 
deles afbrudte. 

Skjondt det saaledes er vist nok, at Nordmsendene 
have kjendt Amerika lsenge for Columbus, er det deri- 
mod ikke sikkert, hvilken Udstrsekning deres Opdagel- 
ser der havde. Det maa fra deres Beskrivelse af Lan- 
det sluttes, at de have naaet dets tempererede Egne ; 
det er derhos alminclelig antaget, at de have vseret saa 
langt ned som til St. Augustin i Florida. Deres Under- 
sogelser gik ogsaa langt mod Nord, og i 1185 reiste de 
en Varde med Rune-indskrift paa Vest-kysten af 
Gronland, 73° 55' nordlig Bredde. I nordvestlig Ret- 
ning kom de til Lancaster -Sund. 

Hverken Sagaer eller Mindes-maerker give tilstraek- 
lig Underretning om Antallet af de Nordmsend, som 
nedsatte sig paa Amerikas Kyst. 



68 EEADEE. 

Christoffer Columbus besogte i Aaret 1477 Island ; 
han kom did for at faae noiagtig Underretning om Islaen- 
dernes Opdagelser i Vesten. Der ere overveiende Gran- 
de for at tro, at han benyttede den der erholdte Under- 
retning om Atlanterkavets Bredde, da han udtsenkte 
Planen for sin forste Reise fra Spanien til Amerika. 

Ogsaa Sebastian Cabot, som i Aaret 1495 drev Han- 
del paa Island, fik der den Kundskab, som gav ham 
Grund-ideen for hans senere Reiser til Nordvest - Pas- 
sagens Opdagelse. 

6, Ex Vise om Hellig Olaf. 

(A Legend about St. Olaf). 

Hellig Olaf stod ved Fjorden med sin Haer,— 

Pintsefesten var for Haanden ; 
Alskens Lov og Blomster artede sig der 

Fagert under Folgefonden, 
Kongens Drage laa og speiled' sig ved Strand, 
Bispen stod med Korset paa den hvide Sand, 
Kongens Kjyempe-rad 
Laa paa Knae og bad, 
Og der gik dem Lyn i Aanden. 

Hellig Olafs Aasyn skinned' som en Sol, 

Klar sad Kronen ham om Panden ; 
Mens han knseled' laa hans rige Purpur-kjol 

Som et Teppe over Sanden. 
Her han vilde atter i en stakket Frist 
Bygge Kirke til den staerke Herre Christ; 
Alt fra Pintsedag 
Skulde fra dens Tag 
Korset lyse over Stranden. 



A LEGEND ABOUT ST. OLAF. 69 

Og da Vaerket nu yar helliget med Bon, 

Mured' hver en Kjsenipe trolig ; 
Men i Fjeldet lod der undeiiige Don, 

Dverge - slsegten blev urolig, 
Hoit fra Uren railed Grus og Kampe-sten, 
Og fra Lien kom der Rod og Bui og Gren ; 
Ilcle saa det ud 
For Kong Olafs Gud, 
Ilde freded' man hans Bolig. 

Hellig Olaf med sit luerode Skjseg 
Kyssed' Hjaltet paa sin Klinge, 
Og han holdt det hoit mod Dverge -hallens Vaeg, 

Og han korsede sin Bringe. 
Se, da rulled' alle Stene ned i Mag, 
Og de foied' sig til Muren, Lag ved Lag, 
Og hver Stok, der sprang, 
Blev en Bjselke lang; 
Oxe-bruget var kun ringe. 

O! hvor gram blev da den hele Dverge -flok! 

Fjorclen skjalv ved deres Maele, 
Og de stodte til en vaeldig Klippe-blok 

Med de kobber-skode Hsele. 
Hellig Olaf mseled' da et lystigt Ord : 
"Se der kommer Dvergen med vort Alter -bord! " 
Stenen dumped' ned 
Just paa rette Sted, 
Der hvor Kongen pleied' knaele. 

Snart var Kirken med sit Skifer - daekke takt, 
Klar den stod paa Pintse - dagen ; 



70 BEADEK. 

Og i Koret var paa Alter - stenen lagt 

Gyldenstykke og Skarlagen. 
Bispen stod i Bonnen, boiet over den, 
Kongen gik til Offers did med sine Maend : 
Alter - vinen klar 
Guld og farvet Glar 
Bragte lian i Land fra Dragen. 

Kirken stod ved Strand i mange hundred' Aar, 

Nu er dog dens Mur forsvunden ; 
Men til Olafs Ros endnu blandt Lovet staar 

Alter -bordet over Grnnden. 
Mose-teppet hviler nu paa Stenen graa, 
Abild - traeet stror sin hvide Blomst derpaa, 
Og fra Birkens Top 
Stemmer Fuglen op 
Pintse- psalm erne i Lunden. 

Mangen Sommer-kveld, naar i den dunkle Fjord 

Triller Dug fra gronne Blade, 
Vies dog Kong Olafs faste Alter -bord 

Atter til et helligt Stade ; 
Dalens Son har der et Stevne med sin Brud, 
Og de vexle Binge der for Olafs Gud, 
Og de knsele ned 
Trygt, med Haab og Fred, 
Og i Sommer-dromme glade. 

Derfor kan Kong Olafs minderige Ry 

Ingensinde gaa tilgrunde ; 
Med hver Dalens Slaegt det hsever sig paany 



THE BATTLE AT STANFORD BRIDGE. 71 

Fagert fra cle friske Munde. 
Hellig Olaf med sit hjert erode Skjold 
Daekker Klippen, hvor den kneiser mork og gold, 
Og hans Saga gaar 
Gjennem Norges Vaar 
Sodtsom Fugle -sang i Lunde. 

7. Slaget ved Stanford Bro. 

( The Battle at Stanford Bridge). 

I Aaret 1066 reiste Kong Harald Haardraade til 
England med en stor Flaade paa 240 Skibe, foruden 
Smaaskuder ogForings -skibe, for at hjelpe Tostig Jarl 
mod hans Broder, den engelske Konge Harald Godvin- 
son. I Forstningen yar han heldig mod Engelskmsen- 
dene; Borgerne i York overgave ham sin By, og Harald 
vendte om Aftenen tilbage til sine Skibe for at over- 
natte der. Men imidlertid kom den engelske Konge, 
uden at Nordmsendene spurgte det, og om Natten drog 
han ind i Byen York. Dagen efter gik atter Harald 
Haardraade ilandmed et lidet Folge; da de kom over 
Stanford Bro fik de se en talrig Haer lan^t borte. Tos- 
tig Jarl raadede at vende tilbage til Skibene for at faae 
Hjelp, men Kong Harald vilde nodig, at man sknlde 
holde ham for rsecl, og valgte derfor ikke clette kloge 
Raad, men sendte tre af sine dj^gtigste Msend ned til 
Skibene paa de raskeste Heste med det Bud, at hele 
hans Mandskab strax skulde komme ham til Hjelp. 
Harald stillede sine Maend op i en lang men ikke tyk 
Fylking ; derpaa lod han Floiene boie sig bagover, ind- 
til de naaede sammen, saa at Haeren kom til at staa i 
en stor Ring med Skjold ved Skjold. Han bod, at den 



72 EEADER. 

yderste Rad i Fylkingen skulde stotte Spyd - skaf terne 
mod Jorden og rette Odderne mod de engelske Rytteres 
Bryst ; de, som stod i nseste Rad, skulde derimod rette 
Spyd -odderne mod Hestene. Indenfor Ringen skulde 
Bue-skytterne staa, og her valgte han ogsaa Plads for 
sig selv og Tostig med Folge. Nu kom den engelske 
Konge nsermere med sin Hser, og den var dobbelt saa 
stor som den norske. Medens endnu Harald holdt paa 
at stille Fylkingen op, og klsedt i en blaa Kjortel red 
rundt omkring Ringen paa en sort, bleset Hest, kom 
tyve brynjekkedte Ryttere riclende fra Engelskmsende- 
nes Hser mod Nordmaendenes Fylking og spurgte, om 
Tostig Jaii var der. "Her kan I finde ham,'' svarede 
Jaiien selv. En af Rytterne bod ham Trediedelen af 
England, hyis han yilde forlige sig med sin Broder. 
"Sset, at jeg modtager Tilbudet, hvad vil da min Bro- 
der give Norges Konge?" spurgte Tostig Jaii. Den 
anden svarede: "Han vil unde Norges Konge, Harald 
Sigurdson, syv Fod Jord af England og saa meget mere, 
som han er hoiere end de fleste Andre." "Hvis saa 
er," svarede Jarlen, "da rid kun tilbage og bed Kong 
Harald Godvinson at begynde Slaget. Ikke skal Norcl- 
msendene sige, at Tostig Jaii lod Norges Konge i Stik- 
ken og slog sigtilhans Fienders Tal." Da vendte Ryt- 
terne tilbage til den engelske Haer. Kong Harald 
Haardraade spurgte, hvem den Mand var, som forte Or- 
det for Rytterne. "Det var min Broder, Harald God- 
vinson," svarede Tostig. " Det fik vi for sent at vide,'' 
sagde Kongen, "thi han var kommen vore Rsekker saa 
naer, at han ikke skulde have kunnet melde vore Msends 
Fald. Han var ellers liden af Vext, men sad godt i Sad- 



THE SONG OF SINCLAIK. 73 

len." Derpaa begyndte Slaget mecl, at de engelske 
Ryttere red frem ; men saa laenge Nordmaendene stod 
stillede i Ring med Skjold ved Skjold og fremstrakte 
Spyd, kunde Fienden Intet gjore. Da red Engelsk- 
maendene tilbage, og Nordmaendene vare uvarlige nok 
til at saette efter dem og bryde Ringen. Men da kunde 
de heller ikke laenger staa sig mod Overmagten. Harald 
blev truffen af en Pil i Struben; det blev hans Bane, 
og de fleste af hans Folge faldt rundt hans Lig, 

8. SlNCLAHtS - Visen. 
( The Song of Sinclair). 

Herr Sinclair drog over salten Hav, 
Til Norrig hans Kurs monne stande ; 

Blandt Gudbrands Klipper han fandt sin Grav, 
Der vanked' saa blodig en Pande. 

Herr Sinclair drog over Bolgen blaa, 

For svenske Penge at stride ; 
Hjelpe dig Gud! Du visselig maa 

I Graes^et for Nordmanden bide. 

Maanen skinner om Natten bleg, 

De Vover saa sagtelig trille ; 
En Havfrue op af Vandet steg, 

Hun spaaede Hr. Sinclair ilde. 

" Vend om, vend om, du skotske Mand! 

" Det gjaelder dit Liv saa fage; 
" Kommer Du til Norrig, jeg siger for sand, 

" Ret aldrig du kommer tilbage." — 
4 



74 READER. 

"Led er din Sang, du giftige Trold! 

Altidens du spaar oni Ulykker ; 
Fanger jeg dig engang i min Yold, 

Jeg lader dig hugge i Stykker." 

Han seiled' i Dage, han seiled' i tre 

Med alt sit hyrede Folge, 
Den fjerde Morgen han Norrig mon se, 

Jeg vil det ikke fordolge. 

Ved Romsdals Kyster han styred' til Land, 

Erklserende sig for en Fiende, 
Ham fulgte fjorten hundrede Mand, 

Som alle havde Ondt i Sinde. 

De skjsendte og brsendte, hvor de drog frem, 
Al Folke-ret monne de krsenke; 

Oldingens Afmagt rorte ei dem, 
De spotted' den grsedende Enke. 

Barnet blev draebt i Moderens Skjod, 

Saa mildelig det end smiled', 
Men Rygtet om denne Jammer og Nod 

Til Kjernen af Landet iled'. 

Baunen lyste og Budstikken lob 
Fra Grande til nsermeste Grande; 

Dalens Sonner i Skjul ei krob, 
Det maatte Herr Sinclair sande. 

" Soldaten er ude paa Kongens Tog; 
u Vi selv maa Landet forsvare — 



THE SONG OF SINCLAIR. 75 

"Forbandet vsere {let Nidings - Drog, 
" Som nu sit Blod vil spare ! " 

De Bonder af Vaage, Lesje og Lorn, 

Med skarpe Oxer paa Nakke, 
I Bredebygd tilsammen kom, 

Med Skotten vilde de snakke. 

Tset under Lide der lober en Sti, 

Som man monne Kringen kalde, 
Laugen skynder sig der forbi, 

I den skal Fienderne falde. 

Riflen hsenger ei mer paa Vaeg, 

Hist sigter graahaerdede Skytte ; 
Nokken oplofter sit vaade Skjaeg, 

Og venter med Lsengsel sit Bytte. 

Det forste Skud Herr Sinclair gjaldt, 

Han broled' og opgav sin Aande ; 
Hver Skotte raabte, da Obersten faldt: 

" Gud fri os fra denne Vaande ! " 

u Frem Bonder, frem I norske Maend ! 

" Slaar ned, slaar ned for Fode ! " 
Da onslred' sig Skotten hjem igjen, 

Han var ei ret lystig tilmode. 

Med dode Kroppe blev Kringen stroet, 

De Ravne fik nok at sede ; 
Det Ungdoms-blod, som her udflod, 

De skotske Piger begrsede. 



76 EEADEE. 

Ei nogen levende Sjel kom hjem, 
Som kunde sin Landsmand fortaelle, 

Hvor farligt det er at besoge dem, 
Der bo blandt Norriges Fjelde. 

End kneiser en Stotte paa samme Sted, 
Som Norges Uvenner mon true, 

Ve liver en Nordmand, som ei bliver hed, 
Saa tidt hans Oine den skue. 



9. NOEGES FOEENIISTG MED SVEEIGE. 

( The Union of Norway and Sweden), 

Den svenske Haer, under Kron-prinds Carl Johans 
Commando, marscherede efter Slaget ved Leipzig i 
October 1813 nordover mod Danmark. Paa Veien for- 
enede den sig med et russisk Corps. Den danske Haer 
i Holstein maatte vige for Overmagten, og den norsk- 
danske Konge, Fredrik den Sjette, sluttede da Freden til 
Kiel i Januar 1814. Ved denne afstod han til Sverige 
sin Ret til Konge -riget Norge. Saaledes oplostes den 
Forening mellem Danmark og Norge, som havde ved- 
varet siden 1380. Nordmsendene vsegrede sig imidler* 
tid for at anerkjende deres Lands Afstaaelse til Sverige. 
Deres udvalgte Msend modte paa Eidsvold og vedtoge 
(17de Mai 1814) en Grund-lov, bygget paa Principer 
ne for et uafhsengigt, constitutionelt Monarchi, hvorpaa 
de valgte til Konge den danske Prinds Christian Fred- 
rik, som dengang opholdt sig i Norge. En svensk 
Haer gik da over Graendsen ind i Norge for at tvinge de 
Norske til Underkastelse. Ved de forste Sammenstod 



THE UNION OF NORWAY AND SWEDEN. 77 

mellem de stridendq Parter hsevdede de norske Trop- 
per deres gamle Vaaben-sere. Kron-prindsen, Carl 
Johan, erklserede sig da paa Sveriges Vegne villig til at 
indromnie Norge Ligeberettigelse, hvis det vilde indgaa 
paa en Forening medSverige. Fiendtlighederne stand- 
sedes, og den 4de November 1814 kom Foreningen 
istand, saaledes at den norske Grundlov af 17de Mai 
skulde staa ved Magt. I 1818 blev Carl Johan, efter 
Carl den Trettendes Dod, de forenede Rigers Konge; 
han kronedes samme Aar i Throndhjems Domkirke som 
Konge af Norge. I 1811 dode han. 

Carl Johans Livs-bane har faa Side- sty kker i Histo- 
rien. Han var fodt 1761 i det sydlige Frankrige, hvor 
hans Fader var Advokat. Hans oprindelige Navn var 
Jean Bernadotte. Under den franske Revolution svang 
han sig op fra Soldat til General, og blev under den 
forste Napoleons Keiserdomme Marschal af Frankrige og 
Prinds af Ponte-Corvo, hvilken Stilling han opnaaede 
ved sit Helte-mod, Geni, og vindende Va^sen. I 1810 
valgtes han til Kron - prinds af Sverige; sin Konge -kro- 
ne fik han saaledes ikke ved Fodselens men ved den 
personlige Fortjenestes Ret. I 1813 var han med den 
svenske Haer i Nord- tydskland, og var en Tid Hoistbe- 
falende over de allierede Hsere mod Napoleon. Hans 
storste Fortjeneste bestod deri, at den ved ham istancl- 
bragte Forening mellem Norge og Sverige blev grundet 
paa de to Staters politiske Ligeberettigelse. Til denne 
hans statsmandsmsessige Tanke skyldes meget af den 
heldige Udvikling, som har fundet Sted i begge Lande 
efter Foreningen. 



78 READER. 

10. EVENTYR-FORT^LLERE. 

{Tale-Tellers). 

Sagn- og Eventyr - Fortselling liar i Aarliundreder 
udgjort og udgjor den Dag i Dag et af de Midler, hvor- 
med Bonderne, isseri vore Fjeld-dale, korte sig Ticlen, 
naar ikke Arbeide eller religios Lsesning sysselssetter 
dem. Beggede naevnte Arter af Oveiieverelse har sin 
Rod i Asa-troen, og deres Indhold har vseret forplantet 
nedad fra Slsegt til Slaegt med en Troskab, som er for- 
bausende, og som maa synes uforklarlig for den, der 
ikke kjender yore Dalforers afsondrede Beliggenhed, 
deres spredte Gaarde og tynde Befolkning. Disse dybe, 
vidt adskilte Furer ind i Fjeld-massen synes som ploi- 
ede, for at en rig Grode af Sagn og Eventyr, efter Old- 
myth ernes Udssed, der kunde opvoxe. Alligevel er nu 
Hosten tildels overmoden, og medens Sagnet, der dan- 
ner sig om Sted- og Natur - Forhold og knytter sig til 
Virkelighedens Tildragelser, fortssetter sig, saalsenge 
Oplysningen endnu staar paa et lavt Trin og Folke- 
fantasien har Friskhed nok, begynder Eventyr - fortsel- 
lingen kjendelig at tabe sig. Det aegte Slags Fortsel- 
lere, som "gjerne kunde fortalt et Bryggekar saa fuldt, 
at det havde rundet over," eller som "kunde siddet op- 
pe og fortalt fra Otte til Midnat fjorten Dage i Traek, og 
endda vare ligesaa fulde, som da de tog paa," ere nu Sjel- 
denheder; de ere gjerne "fame til Jorden ifjor, for to 
Aar siden," eller endnu lsengere tilbage. Men har man 
nogen Gang stodt paa en af disse, saa behover man da 
heller ikke at interessere sig sserdeles meget for denne 
Art Folke - digtning, for rigtig at have moret sig ; thi 



OLD MARGRETHE AT THE GATE OF HEAVEN. 79 

disse Forteelleres hele Foredrag er, hvad vi Dannecle 
vilde kalde et faerdigt Kunst-vaerk, skjondt Naynet in- 
genlunde er betegnende. Det er nemlig ikke noget 
Slags Stadium, de skylde sin Forteeller - dygtighed ; fra 
Barns -ben have de vseret saa tiltalte af Meddelelsens 
Indhold, at de under Fortaellingen ikke blot shue Begi- 
venhederne, men opleve dem, og det er saaledes Virke- 
lighedens Sandhed, som slaar os i deres Foredrag. Uag- 
tet Efterklangen af Sagaernes Fortaellemaade er en 
feelles Eienclommelighed for vort Lands Eventyr - fortsel 
lere, bliver derfor dette Almindelige paa mangfoldige 
Maacler sendret og forskjellig formet efter de enkelte 
Forteelleres aandelige Beskaffenhed. Man vil saaledes 
snart opdage, at Mcendem i Regelen fortaelle Andet og 
anderledes end Kvinderne. De gamle Kvinder, — tlii 
gamle maa de oftest vaere, skal de due noget — har jeg 
lagt Mserke til, gjerne holde sig til Eventyr af et dybt, 
hemmelighedsfuldt eller gruopvsekkende Indhold. De 
gamle Gubber holde mest af og fortaelle bedst overgivne, 
djaerv-humoristiske Eventyr. 

11. Gamle Mo'er Margrethe ved Himmerigs Port. 

{Old Mother Margrethe at the Gate of Heaven). 

"Jeg er en solle Stakkel, uden al Familie, gamle 
Margrethe fra Dige-huset! Jeg har ikke udrettet No- 
get i denne Verclen, ikke Noget, cler kan lukke op for 
mig her! Det er en sand Naadens Gjerning, om jeg faar 
Lov at komme inden Doren ! " 

"Hvordan jeg forlod denne Verden, det veed jeg 
ikke ; syg og daarlig var jeg jo i de sidste Aaringer, og 



80 READER. 

saa har jeg yel ikke kunnet taale at krybe nd af Sengen 
og komme i Frost og Kulde derudenfor. Det er jo en 
haard Vinter, men nu har jeg da forvundet det. Det 
var et Par Dage blikstille, men bitterlig koldt; Isen 
kavde lagt sig saa langt ud i Stranden, man kunde oine ; 
alle Folk fra Byen toge ud paa Isen ; der var, hvad de 
kalde Skridtsko-Loben og Dands, tror jeg ; der var fuld 
Musik og Bevsertning derude; jeg kunde hore det lige 
ind, livor jeglaa i min fattige Stue. Da var det saadan 
henimod Aftens-tid, Maanen var oppe, men den var 
ikke endnu kommen til Krsefter ; jeg saa fra min Seng 
gjennem Vinduet heltud over Stranden, og der lige i 
Kanten af Himmel og Hav kom en underlig hvid 
Sky ; jeg laa og saa paa den, saa paa den sorte Prik midt 
i, der blev storre og storre ; og saa vidste jeg, hvad det 
betod; jeg er gammel og erfaren, skjondt det Tegn ser 
man ikke ofte. Jeg kjendte det og fik en Gru. Jeg 
har to Gange forud i min Levetid seet den Ting kom- 
me, og vidste, at der vilde blive en forfaerdelig Storm med 
Springflod, der vilde komme over de arme Mennesker 
derude, som nu drak og sprang og jubilerede ; Unge og 
Gamle, den hele By, var jo derude ; hvem skulde vare 
dem, hvis Ingen der saa og kjendte, hvad jeg nu kjend- 
te. Jeg blev saa rsed, jeg blev saa levende, som ikke i 
mange Tider. Ud af Sengen kom jeg og hen til Vin- 
duet, laenger kunde jeg ikke orke; Vinduet fik jeg dog 
op, jeg kunde se Menneskene lobe og springe derude 
paa Isen, se de pyntelige Flag, hore hvor Drengene 
raabte Hurra, og Piger og Kaiie sang, det gik lystigt 
til, men hoiere og hoiere steg den hvide Sky med den 
sorte Pose i. Jeg raabte Alt, hvad jeg kunde, men In- 



OLD MARGRETHE AT THE GATE OF HEAVEN. 81 

gen horte mig, jeg var for langt derfra. Snarfc vilde 
Veiret bryde los, Isen gaa istykker og Alle derude syn- 
ke gjennem uden Frelse. Hore mig kunde de ikke, naa 
ud til dem maegtede jeg ikke ; kunde jeg dog faae dem i 
Land ! Da gav Vor Serve mig den Tanke at stikke lid 
i min Seng: heller lade Huset braende af, end at de 
Mange saa ynkeligt skulde do. Jeg fik Lyset tsendt, 
saa den rode Flamme — ja jeg naaede ud af Doren, men 
der blev jeg liggende, jeg kunde ikke mere; Luen stod 
ud efter mig og ud af Vinduet, hen over Taget ; de saa 
den derudefra, og de lob Alle, hvad de kunde, for at 
hjelpe mig arme Stakkel, som de troede braendte hide; 
der var ikke En, som jo lob afsted; jeg horte, de kom, 
men jeg horte ogsaa, hvor det med eet susede i Luften ; 
jeg horte det dundrede somsvaere Kanon-skud, Spring- 
floden loftede Isen, der brodes itu ; men til Diget naaede 
de, hvor Gnisterne floi hen over mig; jeg fik dem Alle 
i Behold. Men jeg har ikke maattet kunne taale Kul- 
den og den Forskrsekkelse, og saa er jeg kommen herop 
til Himmeriges Port; de sige, den bliver lukket op og- 
saa for saadan en Stakkel som jeg. Og nu har jeg jo 
intet Hus mere dernede paa Diget, dog det giver mig 
da ingen Adgang her." 

Da aabnede sig Himmeriges Port, og Englen forte 
den gamle Kone ind; hun tabte et Senge-halm udenfor, 
et af de Straa, der havde ligget i hendes Seng, den hun 
taendte for at frelse de Mange, og det var blevet til det 
pure Guld, 



82 READEB. 

12. Knud den Store. 

{Canute the Great). 

Kong Knud sad stor og niaegtig paa sin Throne, 

En Herre, drabelig og stsert som huld. 
Den danske, britiske og norske Krone 

Var sammensmeltet i hans Krones Guld. 
Hoit i hans hoie Sal klang Harpens Tone, 

Thi Skjaldens Barm var af hans Idraet fuld. 
I Kirken selv lod Hymner til hans JEre, 

Thi kraftig han udbredte Jesu Laere . 

Men Knud sad taus og tankefuld i Sind, 

Ei blnssed Laeben som hans Purpur-klaede, 
Sorgmodelig han stotted' Haand til Kind, 

Og ingen Del han tog i Hoffets Glaede. 
De svundne Dages Idraet faldt ham ind, 

Da monne bittre Taarer Oiet vaede. 
"Ak," sukked' han, "min Gud! kan Du forgaette 

min Synd, kan Du mit Regnebraet udslette ? 

Min Ungdom svandt i Stolthed og Foragt, 

Kjgek frem jeg gik, men nu jeg mocllos graeder. 
For at forstaerke denne stolte Magt 

Forbandt jeg mig med Eadrik, den Forraeder. 
Den djaerve Ulf i Kirken blev ombragt, 

Hans Blod uskyldigt Alter -tavlen vaeder. 
Ei blot med Svaerdet, tidt med morke Raenker 

Jeg vandred' frem. Nu det mit Hjerte kraenker. 

Men oftest dog med Manddom og med Svaerd 
Min raske Ungdom blot sit Vaerk begyndte ; - 



CANUTE THE GBEAT. 83 

At vorde gamle Danmarks Krone vaerd, 

Det var den Tanke dog, som frem mig skyndte. 

Og derfor stormed' jeg i Herre-fserd, 

Og derfor Heltens Syssel, Kamp, jeg yndte. 

Da aabned' sig mit Hjerte for Din Stemme ; 
Ak, hulde Jesus! kan Du alt forglemme ? " 

Som Kongen nu saaledes trostlos sad 
Med blege Kinder og med Graad i Oiet, 

Mens henad Baenken i den lange Rad 

Guld- hornet gik, og Hvermand var fornoiet; 

Da tren en Skjald for Kongen frem og kvad: 

"Min Herre! hvor er den som Du ophoiet? 

Du tvang det stolte Nords udstrakte Lande, 
Ustraffet Ingen tor Dit Bud modstande." 

Taalmodig, uden Harme horte Knud 

Paa denne daarlige, forvovne Tale. 
Hvad Skjalden kvad, det raabtes snarlig ud 

Af hver en Bidder i de blanke Sale. 
Da blev den gyldne Stol paa Kongens Bud 

Bragt ned fra Borgen gjennem gronne Dale 
Til hviden Strand, hvor stolt og langsomt Vandet 

Hoit skylled' sine Bolger op paa Landet. 

Derpaa han lod med stenbesatte Baand 
Den tunge Glavind ved sit Belte spende, 

Med Krone paa, med Scepter i sin Haand, 
Man saa ham sine Fjed mod Havet vende. 

Hvad Tanke nu besjelte Kongens Aand, 
NysgjerrigHof-mand onskte gjerne kjende; 



84 READER. 

Men Kongen taug og vandred' med sit Folge 
I Purpur - kaaben mod den hvide Bolge. 

Der Kongen sad og talte saa til Havet : 

"Det Land, jeg sidder paa, tilhorer mig; 
"Med Dig, o So! min Magt er jo begavet, 

"Thi 1yd Din Herre, Du ei naerme Dig! 
"Din Bolge kraever jeg saaledes avet, 

" At til min Fod den aldrig vover sig, 
" Thi jeg behersker Nordens stolte Lande, 

"Ustraffet Ingen tor mit Bud modstande," 

Men som saedvanlig gik den stolte Bolge 

Sin vante Vei, den end bestandig tog, 
Af sin Natur den Intet vilde dolge, 

Det ene Bolge - slag det andet jog. 
Med otte niende kom brat i Folge, 

Der staerk og svanger op paa Kongen slog, 
Ei til hans Fodder kun den op sig traengte, 

Hans Scepter og bans Krone den bespraengte. 

Da reiste Kongen sig, saa til liver Side, 
Brod rort med Taarer hoit saaledes ud : 
"Isandhed, liver en Kristen burde vide, 

" At Ingen maegtig er foruden Gud. 
" Han granded' Jorden, Han lod Havet glide 

u Med evigt Rore, ved sit staerke Bud, 
" Han ene maegter Jord og Hav at tvinge, 
" Mod hans er al min Vaelde saare ringe." 

Med disse Ord han af sin Krone spaendte, 
Af Guld og jEdelstene tung og svar ; 



NAVY SONG. 85 

Derpaa han sine Fjed fra Havet vendte 

Og ydmyg Kronen hen i Kirken bar. 
Der knselte han og hver en Synd bekjendte, 

Mens Angers -taaren trilled' hed og klar. 
Paa den Korsfsestede med Martyr -kviden 

Han Kronen satte, bar den aldrig siden. 

13. Orlogs-vise. 

(Navy Song). 

Kong Christian stod ved hoien Mast 

I Rog og Damp. 
Hans Vserge hamrede saa fast, 
At Gothens Hjelm og Hjerne brast. 
Da sank hvert fiendligt Speil og Mast 

I Rog og Damp. 
Fly, skreg de, fly hvad flygte kan, 
Hvo staar for Danmarks Christian 

I Kamp ! 

Niels Juel gav Agt paa Stormens Brag, 

NuerdetTid! 
Han heisede det rode Flag 
Og slog paa Fienden Slag i Slag. 
Da skreg de hoit blandt Stormens Brag : 

NuerdetTid! 
Fly, skreg de, hver som veed et Skjul, 
Hvo kan bestaa for Danmarks Juel 

IStrid! 

O Nordhav ! Glimt af Vessel brod 
Din morke Sky, 



86 READER. 

Da tyede Kjsemper til dit Skjod, 
Thi med ham lynte Skreekog Dod; 
Fra Valen hortes Vraal, som brod 

Den tykke Sky ; 
Fra Danniark lyner Tordenskjold, 
Hver give sig i Himlens Void 

Ogfly! 

Du Danskes Vei til Ros og Magt, 

Sortladne Hav! 
Modtag din Ven, som uforsagt 
Tor mode Faren med Foragt, 
Saa stolt, som Du, mod Stormens Magt, 

Sortladne Hav ! 
Og rask igjennem Larm og Spil 
Og Kamp og Seier for mig til 

Min Grav ! 

14. Norsk Flag -sang. 

(Norwegian Flag Song). 

Mens Nordhavet bruser mod fjeldbygt Strand 

Og stolte Erindringer vsekker 
Om Fsedrenes Ry, som til fjerne Land 

Det bar paa de nordiske Snekker — 
O Nordmaend, sjunger til Harpens Slag 

En Sang for Norriges unge Flag. 

Du Blomster af Palmen paa fjeldfast Grund, 

Skjon er Du at skue trefarvet ; 
Det hvidene Kors i den rode Bund 



PATRIOTIC SONG. $7 

Det har Du af ,Dannebrog arvet ; 
Men Hjerte - blade t det morkeblaa 

Fra Frihedens Marv maatte forst udgaa. 

Fra Himleix faldt Dannebrogs-fanen ned, 
Blev Tvilling- lands Snekkernes Smykke 

Og stod gjennem Secler i Krig og Fred, 
Omsvaevet af Haeder og Lykke. 

O Flag for Norrig ! stand evig saa, 

Mist aldrig dit Hjerte -blads hoie Blaa ! 

15. FiEDRELANDS - SANG. 

{Patriotic Song). 

Ja vi elske dette Landet, 

Som det stiger frem 
Furet, veirbidt, over Vandet, 

Med de tusind Hjem, 
Elsker, elsker det og taenker 

Paa vor Fa'er og Mo'er 
Og den Saga-nat, som ssenker 

Dromme paa vor Jord. 

Dette Land har Harald bjerget 

Med sin Kjaempe-rad, 
Dette Land liar Haakon vaerget, 

Medens Oivind kvad ; 
Paa det Land har Olaf n^alet 

Korset med sit Blod, 
Fra dets Hoie Sverre taled' 

Roma midt imod. 



READER. 

Bonder sine Oxer brynte, 

Hvor en Haer drog frem, 
Tordenskjold langs Kysten lynte, 

Saa den lystes hjem. 
Kvinder selv stod op og strede, 

Som de vare Msend, 
Andre kunde bare grsede, 

Men det kom igjen. 

Haarde Tider har vi doiet, 

Blev tilsidst forstodt, 
Men i vserste Nod blaaoiet 

Frihed blev os fodt. 
Det gav Fader -kraft at bsere 

Hungersnod og Krig, 
Det gav Doden selv sin iEre, 

Og det gav Forlig. 

Fienden sit Vaaben kasted', 

Op Vesiret foer, 
Vi med Undren mod ham hasted', 

Thi han var vor Bro'er. 
Drevne frem paa Stand af Skammen, 

Gik vi soderpaa ; 
Nu vi staa tre Brodre sammen 

Og skal saadan staa. 

Norske Mand i Hus og Hytte, 

Tak din store Gud ! 
Landet vilde han beskytte, 

Skjondt det morkt saa ud. 



COMMEMORATION OF LUTHER. 89 

Alt hvad Faedrene liar kjaempet, 

Modrene har graedt, 
Har den Herre stille lempet, 

Saa vi vandt vor Ret. 

Ja vi elske dette Landet, 

Som det stiger frem 
Furet, veirbidt, over Vandet, 

Med de tusind Hjem. 
Og som Faedres Kamp har haevet 

Det af Nod til Seir, 
Ogsaa vi, naar det bli'er kraevet, 

For dets Fred slaa Leir. 



II. BIOGRAPHICAL SKETCHES. 

16. LUTHERS MlNDE. 

(Commemoration of Luther). 

I Wittenberg i Sachsenland 

Der er en Grav tilskue, 
Der hviler sig en from Guds Mand 

Alt under Kirke-bue, 
Hvad her han hed, det veed Enhver, 

Som har sin Gud og Bibel kjaer ; 
Men hvad han hedder mi hos Gud, 

Skal Engle for os sjunge ud, 
Naar vi med ham forsamles. 



90 READER. 

Han lukked' op den Bibel-bog, 

Som var saa fast forseglet ; 
Han saa, paa Herrens Syner klog, 

Guds Herligbed i Speilet ; 
Han laante Biblen Folkets Maal, 

Han trodsed Ban og Staal og Baal; 
Og livad der stred mod Herrens Ord, 

Det sank paa Baal, det sank i Jord; 
Tbi Herrens Ord liar Krsefter. 

Trods List og Void, trods Ban og Baal 

Gik Ordet yidt om Lande ; 
Det talte Folkets Tunge-maal 

Alt op til Norre - Strande ; 
Det lod yed Dorians. Kilde - vaeld, 

Det gjenlod hoit fra Doyrefjeld ; 
Ved Blocksbjerg og yed Hekla klang 

Det liflig sodt i Kirke -sang : 
Da yar der Lyst at leve. 

Der ban gik bjem, den fromme Mand, 

Til Fader i det Hoie, 
Da sorged' Christne yidt om Land 

Med Suk, med Graad i Oie ; 
Han fulgtes til sit Hvile-sted 

Af Lsege og af Lserde med, 
Ja mangen Ridder gjey og bold 

Med Taarer salyede sit Skjold; 
Men Herrens Ord dem trosted'. 



KING CHRISTIAN IV. 91 

17. Kong Christian IV. 

{King Christian IV). 

Christian IV, Konge af Danmark og Norge (1588 — 
1648), var begavet baade som Bygmester, Kunst - kjen- 
der, Ingenior, Stats -mand, General og Admiral, i hvil- 
ken Henseencle han staar ene i sit Slags ; Ingen uden 
han har forenet Kongen og Admiralen i een Person. 
Som Haer - forer viste han et koldblodigt, urokkeligt 
Mod; hans Feltherre - evner vare betydelige, og hvad 
han kunde klage over var, at Lykken blev ham utro i 
det mest afgjorende Oieblik. Som Regjerings-mand 
besad han et klart Blik for, hvad Tiden treengte til, 
Kundskab og Indsigter i Sagerne, levende Folelse for 
det Ophoiede i sit Kald, Lyst og Evner til selv at raade, 
iErekjerhed nok til at onske baade sin egen og sit Folks 
Vaerdighed hsevdet, og Dristighed til at vove en Dyst, 
naar det gjaldt ; der var ogsaa Kraft, mandig Kraft i 
hans Villie ; hvad det skortede paa, var det store Over- 
blik og den forsynlige, sindige Beregning af Tid og 
Omstaendigheder. Derfor indlod han sig stundom paa 
mere, end han kunde magte, og ene som han stod, hef- 
tig og opfarende som han tillige var, forlob han sig og 
kunde ikke ret komme nogen Vei mecl sin Tids Stor- 
maend ; de lserte at frygte ham og hans Stok, der for et 
godt Ord kunde suse dem om Orene, de agtede ham 
vel, men de elskede ham ikke og maerkede efterhaanclen, 
hvori hans svage Side stak. Hans Arbeidsomhed var 
saa stor, at man ikke begriber, hvor han fik Ende paa, 
hvad han overtog sig ; altid paaferde, et Oieblik i den 
ene, det nseste i den anden Retning, vilde han selv se 



92 READER. 

sig for og vsere med ved Alt. Dette var en af hans 
Hoved-feil som regjerende Konge, det svaekkede hans 
Overblik over det Hele ; det hang imidlertid sammen 
baade med hans flersidige Begavelse og'hans ellers saa 
priselige Opdragelse. 

Hans danske Sindelag var liver Mand i Landet be- 
kjendt og viste sigi det Store som i det Smaa; han be- 
ordrede saaledes sine Sendebud i England og Rusland 
ikke at bruge andet Sprog end Moders-maalet, og hvis 
der begjseredes Tj^dsk, da gjore en Undskyldning, "at 
de ikke vare det Sprog msegtige." Ogsaa hans Retfer- 
dighed var bekjendt, saa Folk altid med Glaede saa ham 
i Retter - thinget, og ligesom den var bekjendt, var hans 
skarpe Syn til at opdage Broden det ikke mindre. Lige 
trygt som paa Kongens Retvished, kunde man ogsaa for- 
lade sig paa hans Ord. Han indlod sig venlig med Alle, 
skattede Dygtigheden, hvor den fandtes, drog de Bor- 
gerlige frem og ansaa ikke sit Bord beskjssmmet, fordi 
en jevn, simpel Mand tog Plads ved det. Hvor natur- 
ligt, at Folket fdlte sig tiltalt af den uslebne men serlige 
Djervhed, der lyste frem af al hans Faerd. Sandhed 
var det, naar han udbrod: u Han kunde trygt laegge sig 
til at sove i enhver Hytte i Landet." 

18. Thomas Kingo. 

Th. Kingo er fodt den 15de December 1634 i Nord- 
sjselland, hvor hans Fader, skotsk af Fodsel, var Linned- 
vsever. Han opvoxede under fattige Kaar, men blev 
tidlig sat til Bogen paa Grund af sit opvakte Nemme. 
Som ung theologisk Kandidat var han i nogle Aar Hus- 



THOMAS KINGO. 93 

lserer paa en Herre-gaard i Sjselland, af holdt ikke min- 
dre for sit Vid og sin Selskabelighed end for sin boglige 
Dannelse. I de Aar blev Egnen hjemsogt af de Sven- 
ske under Kjobenhavns Beleiring (1658), og Kingo 
gjorde Nytte som " Sauvegarde " ved Gaarden ; men han 
var nser bleven et af Krigens Oifre, da en svensk Cor- 
net, som han med dragen Kaarde fratog en rovet Hest, 
skjod sin Pistol af paa ham, saa at Kuglen gik igjennem 
hans Mund. Det lystige Herre - gaards - Liv gav ham An- 
ledning til et Par Skjemte-digte iDatidens noget klun- 
tede Smag. Tid efter anden udgav han laengere be- 
skrivende og lovprisende Digte over faedrelandske Em- 
ner; de vandt ham et Digter-navn og hoitstaaende Vel- 
yndere. 

Imidlertid var han indtraadt i den geistlige Stand. 
Det var som Prsest i sin Fodeby Slangerup, i sit 40de 
Aar, at han bragte Sommer og Sang i den danske PsaL 
me-digtning ined "Thomas Kingos Aandelige Sjunge- 
chor" I Tilegnelsen til Kongen lover han fremdeles 
at anvende al Flid paa Psalme-digtningen, saa at vi 
ikke skulle have Behov at tigge og laane af de Tydske 
og andre Landes Folk; u thi de Danskes Aand er dog 
ikke saa fattig og forknyt, at den jo kan stige ligesaa 
hoit mod Himmelen som anclres, alligevel at den ikke 
bliver fort paa fremmede og udlaendiske Vinger." Nog- 
le Aar efter (1677) kaldte Kongen ham til Biskop i Fy- 
ens Stift. Her havde han en vid Mark for sin Arbeids- 
kraft, ved Tilsynet med Kirker, Skoler og milde Stif- 
telser. Han blev optagen i Adels - standen med en 
Pegasus i sit Vaaben ; da han ved tredie JEgteskab blev 
Herre til Fraugdegaard, var hans Stilling saa meget 
anseligere. 



94 READER. 

Under Christian den 5te havde Enevolds - magten 
slaaet faste Rodder, og man straebte at gjennemfore En- 
heden i alle offentlige Anliggender. Riget fik en ny 
Lov-bog og Kirken et nyt Ritual; Biskop Kingo yar 
Medlem af Ritual -commissionen. Samtidig yaagnede 
Onsket om en Psalme-bog, som kunde aflose de mange 
indbyrdes afvigende, tildels foraeldede Samlinger, der 
vare i Brug. Det blev Kingos Hverv at udgive en ny 
Kirke- Psalme-bog for Danmark ogNorge; han havde 
skaffet sig et eget Bog-trykkeri. Dens forste Halvdel, 
Vinter-parten, udkom 1689 ; men den fandt Modstand 
fra mange Sider; de seldre Kirke -sange vare snarere 
omdigtede end skaansomt sendrede ; der var optagen en 
Del udtvserede Psalmer af Samtidige, og Kingos egne 
Psalmer fandt Mange for hoie for Menigmand, der dog, 
som han mecl Foie bemaerker, " tidt haver mere Fattelse, 
end somme Lserde tage sig vare for." Enden blev, at 
der blev nedsat en Commission, som udarbeidede Psal- 
me-bogen, dog med stadig Bistand af Kingo, ogsaa til 
Sommer -parten ; saaledes udkom den saakaldte " Kingos 
Psalme-bog," der endnu bruges paa flere Steder, iseer i 
Jylland og Norge. 

Skjondt han fra Ungdomaf havde erfaret, at "Sorrig 
og Glsecle de vandre tilhobe," var dog hans virksomme 
Liv forholdsvis rigt paa Lykke og Udmaerkelse. Han 
dode 1703, i sin Alders 69de Aar. 

Kingos Psalmer lyde igjennem hele vor Kirke -sang. 
Det u Aandelige Sjunge-chor," som allerede i hans Le- 
vetid blev mange Gange optrykt og oversat paa Tydsk, 
Svensk og Islandsk, har siden oplevet mangfoldige Op- 
lag. - Alle vore Psalme-boger saavelsom de Samlin- 



NIELS JUEL. 95 

ger, der ere udgivne til Hus-andagt, have ost rigeligt 
af hans Forraad. Selv gjennem de senere store Psalme- 
digtere — Brorson, Grundtvig — hore vi jevnlig Toner 
fra Kingo. Det er med ham som Forgjsenger, at vor 
Kirke, fremfor den tydske og den engelske, har til 
sine frugtbareste Psalnie - forfattere havt virkelige Dig- 
tere. 

19. Niels Juel. 

Den danske So-helt Niels Juel gik meget ung i hol- 
landsk Orlogs-tjeneste, hvor han erhvervede en fuld- 
staendig Kundskab i So-krigs- Kunsten og havde mange 
Anledninger til at vise sin Tapperhed. Da Danmark 
i 1676 kom i Krig med Sverige, blev Juel i Forening 
med den hollandske Admiral Tromp betroet Comman- 
doen over den danske Flaade. Han gjorde Landgang 
paa den svenske Gothland og erobrede samme. Da 
den svenske Flaade fik Kundskab herom, opsogte den 
Juel og angreb ham under Bornholm. Juel havde nep- 
pe mere end halv saa mange Skibe som de svenske ; dog 
udholdt han en to Dages Kamp med dem og gik seierrig 
ud af Kampen. Kort efter angreb han i Forening med 
Hollsenderne de Svenske under Oland og vandt en af- 
gjorende Seier. 

I 1677 slog Juel den svenske Admiral Sjoblad, der 
var loben ud fra Gothenborg for at forene sig i Oster- 
soen med den store svenske Flaade. Juel erobrede fern 
af hans Skibe og tog selve Admiralen til Fange. Der- 
efter opsogte Juel den store svenske Maade under Rigs- 
admiral Horn. Denne havde 37 store Skibe, medens 
Juel kun havde 25. Dog besluttede Juel at angribe 



96 READER. 

den overlegne Fiende. Slaget forefaldt i Kjogebugt og 
var yderst blodigt. Juel maatte to Gange skifte Admi- 
ral -skib, men hans Seier var glimrende. Fienden tabte 
11 store Skibe og ligesaa mange smaa, medens Juel ikke 
tabte et eneste Skib. Fienden mistede 3000 Fanger 
og havde 1200 Dode og Saarede, medens Juel kun mis- 
stede 300 Mand. Denne Seier er en af de vigtigste i den 
danske So-krigs-Historie. 

Den tappre Juel vendte tilbage til Kjobenhavn, hvor 
Folket modtog ham med lydelig Beundring som deres 
Beskytter og Fader. Kongen ophoiede ham til Over- 
admiral og Geheimeraad, og lod slaa en Medaille til 
hans ^Ere, medens Udlandets mest erfarne S6-helte er- 
kjendte ham for den dygtigste Admiral i Europa. 

Niels Juel var ikke mindre agtet for sine private Dy- 
der end for sine Krigs-bedrifter. I sin Alderdom leve- 
de han paa Oen Taasinge, som Kongen til Belonning for 
hans tro Tj eneste havde forseret ham. Mange besogte 
ham for at hore hamfortaelle om sine So-bedrifter; men 
altid talte han meget beskedent derom, og naar nogen 
af hans Venner talte til hans iEre, sagde han: "jEren 
for al Seier tilhorer Gud alene." 

20. LUDVIG HOLBERG. 

I Beg3 r ndelsen af det 18de Aarhundrede fremtraadte 
i den dansk - norske Literatur en Forf atter, som baade 
hsevede sig hoit over alle de tidligere, og i mange Maa- 
der blev et Monster for de sildigere ; som i sine talrige 
Skrifter ikke blot virkede overordentligt til sin Samtids 
Oplysning og sesthetiske Dannelse, men ogsaa levnede 
Eftertiden en rig Kilde til Morskab og Belffiring ; som 



LUDVIG HOLBERG. 97 

bedre end nogen Anden forstod at skrive efter sine 
Lands -maends Smag, men tillige sely bidrog saa meget 
til dens Retning, at Nationens Tsenkemaade endnu bse- 
rer mangfoldige Spor af hans Indflydelse. Denne For- 
fatter er Ludvig Holler g. Han var fodt i Bergen i 
Norge 1684. Skjondt han forst hayde vaeret bestemt 
til den militsere Stand, blev han dog efter sit Onske sat 
til Studeringer og 1702 dimitteret til Kjobenhavns Uni- 
versitet. Vel niaatte han, da han var uformuende, om 
kort Tid vende tilbage til Norge og conditionere hos en 
Prsest paa Landet; men under et nyt Ophold i Kjoben- 
havn tog han baade theologisk Attestats og lagde sig 
flittigt efter levende Sprog, navnlig Engelsk, Fransk og 
Italiensk. Af Trang antog han igjen en Huslaerer- 
post; dog bragte hans Lyst til at se fremmede Lande 
ham snart til at opgive den og med de faa Penge, han 
kunde gjore Udvei til, at seile til Holland. Han kom 
tilbage Aaret efter, erneerede sig nogen Tid i Christian- 
sand som Sprog -mester, men begav sig atter ndenlands, 
saasnart Omstoendighederne tillode det, nemlig til Eng- 
land, hvor han tilbragte to Aar, fordetmeste i Oxford. 
Medens han her erhvervede sit Ophold ved at under- 
vise Studenter i Sprog og Musik, i hvilken Kunst han 
havde bragt det temmelig vidt, fortsatte han tillige selv 
sine Studeringer med Iver, benyttede sig stadigt af de 
rigt forsynede Bibliotheker og samlede isaer Materialier 
til historiske Arbeicler. Efter sin Hjemkomst fra den- 
ne anden og meget lsererige Udenlandsreise provede 
han ogsaa strax paa at gjore sine erhvervede Kundska- 
ber frugtbare og holdt til den Ende private Forelaesnin- 
ger ved Universitetet ; da de imidlertid ikke gave ham 

5 



98 READER. 

tilstrsekkelige Indtsegter, saa han sig nodt til paany at 
soge sit Brod som Informator, i hvilken Egenskab han 
blandt Andet ledsagede et ungt Memieske til Dresden. 
Porst fra 1710, da han havde erholdt en Plads ved 
Borchs Collegium, kunde han udelukkende offre sig for 
egne Studier, og det endda en Tid lang under trange 
Kaar. Hanbegyndte sin Skribent- bane i 1711 med en 
Introduction til de europaeiske Rigers Historie, og ud- 
arbeidede i de nseste Aar et Manuscript om Christian 
den Fjerdes og Fredrik den Tredies Bedrifter, hvilket 
han dedicerede og overrakte Kong Fredrik den Fjerde. 
Herved banede han sig Vei til en Anssettelse som Pro- 
fessor extraordinarius ved Universitetet, dog uden Gage, 
og var kort efter saa heldig, understottet af et Stipen- 
dium, at kunne tiltraede en fjerde Udenlandsreise, paa 
hvilken han besogte Holland, Frankrige og Italien. Efter 
at vsere kommen hjem, udgav han sin Natur- og Folke- 
Ret og opnaaede endelig i 1718 et virkeligt Professorat. 
Paa sine Evner som Satiriker havde han hidtil blot 
givet Prover i nogle pseudonyme latinske Strids-skrifter 
mod den bekjendte Jurist og Historiker Andreas Hoier; 
men fra 1719 begyndte han, under Navnet Hans Mik- 
kelsen, clen Reekke af Arbeider i den komiske Poesi, 
hvorved han vandt sin allerstorste Berommelse. Fra 
hint Aar indtil 1728 udkom nemlig Peder Paars, de fire 
Skjemte-digte, Metamorphosis og de fleste af hans Co- 
medier. Rigtignok vare disse Frembringelser i deres 
Nyhed anstodelige for Adskillige, dels fordi de syntes 
at stride mod den Gravitet, man forlangte af en Mand 
i Holbergs Stilling, dels fordi de revsecle Tids - alderens 
Skjode-synder; dog kunde enkelte af hans Collegers 



LUDYIG HOLBERG. 99 

eller cle af Satiren Rainmedes Utilfreclshed ikke forhin- 
dre alle upartiske Lseseres enstemmige B if aid. I sam- 
me Tids-rum udgay han iovrigt sit latinske "Brevfra 
Holger Danske til Bur man" og de forste af de tre 
Epistolce ad virum perillustrem, som indeholdt hans 
Autobiographi. For sin Helbreds Skyld havde han 
1725 foretaget sig den femte og sidste af sine Udenlands- 
reiser, og opholdt sig en Vinter i Paris. 

Med 1728 kan man begynde en ny Periode i Holbergs 
Virksomhed som Skribent. I dette Aar indtraf den 
store Ildebrand i Kjobenhavn, som drog megen Elen- 
dighed efter sig og havde til Folge, at de danske Skue- 
spil, som havcle bestaaet siden 1722, bleve standsede. 
Da Fredrik den Fjerde dode kort efter, og den alvorlige, 
pietistiske Tone, som under hans Efterfoiger, Christian 
den Sjette, (1730 — 46) udbredte sig fra Hoffet, ikke 
var gunstig for den Holbergske Poesi, bidroge disse 
Omstsendigheder formoclentlig til, at han i lang Tid isser 
berigede Literaturen med historiske, statistiske og po- 
pulser-philosophiske Skrifter, hvortil han desuden i sin 
modne Alder ikke folte mindre Lyst og Dulighed, end 
til Udarbeidelsen af Vittigheds-vserker. De vigtig- 
ste af hine prosaiske Skrifter vare : Danmarks og Nor- 
ges Beskrivelse, Danmarks Historie, Almindelig Kirke- 
historie, Berommelige Moends og Heltes sammenlignen- 
de Historier, Heltinders sammenlignende Historier, 
Den jodiske Historie, moralske Tanker. Af poetiske 
Arbeider udgav han i hele Perioden kun et Par, men 
blandt dem rigtignok et meget betydeligt, nemlig 
Niels Klims under j or diske Reise (udkom paa Latin 
1741). 



100 READER. 

Som Olcling, efterat Fredrik den Femte havde beste- 
get Thronen, og den danske Skueplads igjen var bleven 
aabnet, viste han sig endelig paany som Theater -dig- 
ter, og nogle af hans senere Skuespil vidne endnu om 
megen Aands-livlighed, hvorimod hans moralske Fab- 
ler have flere Kjendemserker paa en aldrende Forfatter. 
Det sidste af hans rsesonnerende Arb eider ere de fern 
Bind Epistler. Efterat have ved sine Skrifter vundet 
baade Navn og Anseelse, var han 1747 bleven ophoiet 
i Friherre- stand, og hans Godser i Sjselland oprettet til 
et Baroni, hvilket han derpaa legerede til Soro Acade- 
mi. Han dode ugift den 27de Januar 1754. 

21. Peter Tordenskjold. 

Tordenskjolds oprindelige Navn var Vessel. Han 
var fodt 1691 i Throndhjem, hvor hans Fader var Raad- 
mand. Forst skulde han studere, men det havde han 
ingen Lyst til. Derefter kom han i Skrseder-lsere, men 
denne Stilling passede end mindre for den livlige Dreng. 
Saa blev han da sendt til Kjobenhavn for at komme 
tilsos. Derved kom han paa sin rette Plads; thi han 
var fodt til So-mand. Efterat have gjort nogle Reiser 
til Ost- og Vest-Indien fik han Underretning om, at 
Danmark og Norge vare komne i Krig med Sverige, og 
den 19aarige Yngling tog da ikke i Betaenkning at til- 
b}'de Befalings-manden i Christiania sin Tjeneste. Han 
blev antagen og anbetroet at fore et Skib paa 4 Kano- 
ner, men Tid efter anden udmgerkede han sig i saadan 
Grad, at han i Lobet af 10 Aar steg fra Lieutenant til 
Vice - Admiral og ophoiedes i Adels - standcn under Nav- 



PETER TORDENSKJOLD. 101 

net Tordenskjolcl. Da Kongen gav Vessel dette Navn, 
udbrod denne henrykt': "Tordenskjold! Nu, saa skaljeg 
ogsaa tordne saaledes for Svenskens Oren, at han skal 
sige, at Deres Majestaet ikke forgjaeves skjaenkede mig 
dette Navn." 

Iblandt Tordenskjolds ma3rkeligste Bedrifter regnes 
Slaget i Dynekilen og Erobringen af Faestningen Carl- 
sten ved Marstrand. I forstnaevnte Slag odelagde han 
med 6 Skibe en svensk Flaade af 34 Orlogs-skibe tilli- 
gemed en Transport -flaade, ladetmed Ammunition og 
andre Forsyninger til den svenske Haer, som under Carl 
den 12te beleirede den norske Faestning Fredrikssten. 
Folgen af hint Slag blev, at den svenske Haer maatte 
ophaeve Beleiringen og traekke sig ud af Norge. 

Faestningen Carlsten indtog Tordenskjold ved Krigs- 
list; han forklaedte sig som Fisker og kom med sin Fi- 
ske-kurv paa Armen ind i Faestningen, hvor han gik 
omkring og solgte Fisk, medens han paa samme Tid 
udspeidede Fiendens Styrke og ForsA^ars - midlernes Til- 
stand. Efterat han var kommen tilbage til den nser- 
ligende By Marstrand, som hans Tropper holdt besat, 
sendte han Commandanten paa Faestningen en Opfor- 
dring til Overgivelse, idet han forsikkrede denne om, 
at hans Troppers Tal var saa stort, at Faestningen ikke i 
Laengden kunde holde sig imod dem, hvorhos han ind- 
bod Commandanten til atsende en Officer for at forvisse 
sig herom. Officeren blev sendt, og ved kunstige Ma- 
novrer fik Tordenskjold bibragt ham det Indtryk, at de 
danske Troppers Tal var meget storre end virkelig var 
Tilfaeldet, hvorpaa clen svenske Officer vendte tilbage 
til Faestningens Commandant og underrettede denne 



102 READER. 

om, at den hele By var opfyldt af fiendtlige Tropper. 
Folgen af denne Underretning blev, at Commandanten 
strax overgay Fsestningen. 

Kort efter endte Krigen, hvorpaa Tordenskjold til- 
traadte en Udenlandsreise. Han hayde til Hensigt at 
besoge Tydskland, Holland og England ; men strax i 
Begyndelsen af Reisen kom lian i Strid med den sven- 
ske Oberst Stael, hyilken endte med en Duel i Hano- 
ver. I denne Duel, som fandt Sted den 12te Novem- 
ber 1720, blev Tordenskjold drsebt. Ved sin Dod var 
han kun 29 Aar gammel. 

Hans Minde holdes endnu i stor iEre blandt Danske 
og Norske, som i ham se en national Personification af 
So-mands-Dygtighed og Kjsekhed. 

22. Hans Egede. 

Gronlsendernes Apostel, Hans Egede, blev fodt i 
Trondenses i det nordligste Norge, Aar 1686. Allerede 
i sit 22de Aar blev han udnsevnt til Sogne-prsest i 
Vaagen i Lofoten og giftede sig samme Aar med en 
gudfrygtig Kvinde, Gjertrud Rask, med hvem Egede 
maa dele den Ros og Beundring, der med Rette tilkom- 
mer ham. Efterat han i et Aars Tid havde betjent 
Menigheden i Vaagen, kom han til at taenke nsermere 
over, hvad han havde laest om Gronland, at der engang 
mellem Aarene 1000 og 1350 havde vaeret Christne med 
Kirker og Klostre, medens der nu var hedensk Vildhed 
og Blindhed. Dette opvakte hans Medlidenhed, saa 
at han besluttede at drage til Gronland og blive Mis- 
sionser for de forvildede Folk der. Da Missionen maat- 



HANS EGEDE. 103 

te saettes i Forbindelse med Handelen, og denne sna- 
rest kunde ventes fremmet fra Bergen af, fik Egede 
der istandbragt et Selskab, som vilde vove et Handels- 
forsog paa Gronland. Endelig i Aaret 1721 drog han 
med sin Familie til dette Land og nedsatte sig i Vester- 
bygden, livor han fandt de gamle Nordmaends Boliger 
forladte og tildels odelagte. Indvaaneme havde ingen 
Lighed med de gamle Nordmaend, som engang havde 
boet der i Landet og antaget Christendommen ; de nu- 
rarende Beboere vare kun vilde, hedenske Eskimoer. ' 
Hvad han forst maatte taenke paa, for at kunne udrette 
Noget blandt disse, var atlaere deres Sprog. Han optog 
derfor en Indfodt i sit Hus for ved daglig Omgang med 
ham at saette sig ind i Sproget. Mange andre Vanske- 
ligheder havde Egede at kjaempe med, saasom Hungers- 
nod, Sygdom og Misfornoielse blandt Colonisterne. Den 
svaereste Provelse havde han dog at udholde under den 
Elendighed, som opstod blandt Gronleenderne, da Borne- 
kopperne grasserede der. Under denne skrsekkelige 
Sygdom, som angreb den storste Del af de Indfodte, 
maatte Egede vaere baade Laege og Praest. Hans Hus- 
tru saavelsom han selv hjalp de Syge og pleiede dem 
med en maerkvaerdig Selvopoffrelse. En doende Gron- 
laender gav derfor ogsaa Egede den herlige Ros: "Du 
har givet os Hus -ly og Fode, du har begravet vore Dode, 
der ellers vilde vaere blevne opaedte af Ravne og Hunde, 
og du har laert os, hvorledes vi kumie blive salige, saa 
at vi nu kunne do med Glaede og vente et bedre Liv 
efter dette." Eg^des aeldste Son Poul blev sendt til 
Kjobenhavn, og efterat vaere uddannet til Praest, vend- 
te han tilbage til Gronland og blev sin Faders Med- 



104 READER. 

hjelper. Kort efter Sonnens Tilbagekomst dode Ege- 
des opoffrende Hustru. Han besluttede nu at over- 
lade Missions -gjerningensFortsaettelse til sin Son, hvor- 
paa han vendte tilbage til Kjobenhavn, hvor han fiji op- 
rettet et Seminarium, der skulde uddanne Missionserer 
for Gronland, og hvor han forfattede flere Boger i det 
gronlandske Sprog. Kongen hsedrede ham ved at ud- 
nsevne ham til Missions - Bishop. Hans Arbeide for den 
gronlandske Mission har i Tidens Lob baaret herlige 
Frugter, saa at der nu neppe er nogen udobt blandt 
Gronlands voxne Beboere. Bibelen er oversat paa det 
gronlandske Sprog ; ligesaa haves mange andre religiose 
Boger i samme Sprog ; mange af de Indfodte ere op- 
lserte til at vsere Kateketer; to Seminarier virke til saa- 
dannes Uddannelse, og en meget udbredt Skole-oplys- 
ning raader blandt Folket. — Egede dode 1758, 73 Aar 
gammel. 

23. Bertel Thorvaldsen. 

Bertel Thorvaldsen blev fodt i Kjobenhavn den 19de 
November 1770. Hans Fader Gotskalk Thorvaldsen 
var en Prseste - son fra Island. Faderen ernserede sig 
som Billed -skjserer. Sonnen, Bertel, maatte tidlig gaa 
sin Fader tilhaande, ogda han robede Lyst og Anlaeg til 
at tegne, sendte Faderen ham allerede i hans ellevte Aar 
til Undervisning i Kunst - skolen paa Charlottenborg Slot, 
det saakaldte " Kunst - Academi." Da han havde fyldt 
det 16de Aar, havde han gjort saa god Fremgang, at han 
for et Prove - arbeide vandt Udmaerkelses - tegn. I 
1796 forlod han Kjobenhavn ombord i en dansk Fregat, 



BEHTEL THOKVALDSEN. 105 

med hvilken han skulde reise til Italien ; paa Malta for- 
lod han Fregatten og'kom til Rom den 8de Marts 1797. 
I Begyndelsen havde han her saa liden Fremgang, at han 
efter 6 Aars Forlob endog var ifsercl med at reise tilbage 
til Danmark. Han skulde reise sammen med en tydsk 
Billed -hugger; Kudsken holdt allerede udenfor Doren, 
og Kufferten var surret paa Vognen; saa kom hans Rei- 
sefaelle i sidste Oieblik og havde ikke faaet sit Pas i Or- 
den ; de maatte opsaette Reisen til naeste Dag. Men 
den Dag skulde det haende, at en rig Englaender kom til 
Thorvaldsens Atelier og der fik se hans Model til en 
Statue af Jason. Englaenderen betragtede denne op- 
maerksomt, vendte sig saa til den unge Billed - hugger 
og spurgte, hvad Arbeidet vilde koste i Marmor. Thor- 
valdsen forlangte 1500 Speciedaler, og Englaenderen bod 
ham 2000 ; herved var Thorvaldsen given Anledning til 
at forblive i Rom. Rygtet om hans Jason gik ud i Ver- 
den, og allerede da begyndte Kunstforstandige i ham 
at hilse Gjenfoderen af den graeske Kunst og at saette 
ham ved Siden af den beromte Canova. 

Fra den Tid af og til sin Dod berigede han Verden 
med en Masse Kunst -gjenstande, som have skaffet ham 
den Rang at vaere den nyere Tids storste Billed -hugger. 
Han vendte i 1838 tilbage til Kjobenhavn, hvor han den 
24de Marts 1844 dode af et Slag-anfald. Hans sidste 
Vserk var en ufuldfort Buste af Luther. 

Sine Kunst - vaerker testamenterede han til By en Kjo- 
benhavn. Til deres Opbevarelse blev bygget et sser- 
eget Museum, i hvis Midte findes hans Grav. 



106 KEADEB. 

t 

24. Adam Gottlob Oehlenschl^eger. 

Oehlenschlaeger er fodt ved Kjobenhavn i Aaret 1779. 
Hans Fader var Organist, senere Slots - forvalter paa 
det kongelige Sommer-slot Fredriksberg. Ved Hjelp 
af en Friplads kom den unge Oehlenschlseger i Skole og 
skulde paa et Handels-contoir. Han vilde dog meget 
heller Vcere Student. Der blev gjort Udveie, men iste- 
detfor Latin og Grsesk lseste han Lafontaines Romaner 
og skrey rorende Skuespil, som opfortes med gode Ven- 
ner, eller han svsermede om i Have og Lund. Nu var 
det hans Lsengsels Maal at blive Skuespiller. Han fik 
Instructor og Syngelaerer og debuterede et Par Gange ; 
men det gik op for ham, at han havde havt langt mere 
Glsede af at vsere Tilskuer. Ved denne Tid sluttede han 
Venskab med Brodrene Orsted, hvis stille, begeistrede 
Flid vakte en smertelig Folelse af hans egen Omflagren. 
De satte Mod i ham, lseste med ham, og saaledes blev 
han Student, Aar 1800, og skulde vsere Advokat. 

Som ung Student besvarede han en Pris-opgave om 
Brugen af den norcliske Mytliologi istedetfor den grae- 
ske. Han skrev jevnlig Digte. Der var meget, som 
afbrocl hans juridiske Studeringer. En Begivenhed, 
som rev hele Slsegten med sig og vakte en heroisk Stem- 
ning, der blev ligesom en Sang -bund for kommende 
Digtere, var Slaget paa Rheden den 2den April 1801. 
Oehlenschlaeger hentede derfra Stof til en lille drama- 
tisk Digtning, den forste, vi kjende af ham. 

I Sommeren 1802 blev han forestillet for Henrik 
Steffens, fodt i Norge, en begeistret Forkynder af den i 
Tydskland frembrydende Natur - philosophi og Roman- 



ADAM GOTTLOB OEHLENSCHL^GER. 107 

tik. Philosophen og Digteren vare snart uadskillelige 
Venner. I clet P&r Aar Steffens holdt Forelsesninger i 
Kjobenhavn, fik han en blivende Indflydelse paa den 
yngre Slaegts Betragtning af Christendom, Historie og 
Digtekunst ; men Ingen stod han i nsermere Forhold til 
end Oehlenschlseger. I Aaret 1805 udgav denne to Bind 
"Poetiske Skrifter;" de gjorde en msegtig Virkning 
forst og sidst paa den yngre Slsegt. Nu var Digteren 
ogsaa selv sikker paa sit Kald. De juridiske Studier 
og med dem Embeds -udsigterne sagde han Farvel. 

I August 1805 reiste han udenlands, og ilede til Stef- 
fens i Halle. I Udlandet var Oehlenschlseger sserlig 
frugtbar som nordisk Digter. Fra Bibliotheket i Halle 
fik han Snorre tillaans og fandt her i Haakon Jaiis Sa- 
ga Stof til et Sorgespil : Heclenskabets sidste Kamp mod 
Christendommen. Hans nseste Vserk yar et mythologisk 
Sorgespil i antik Stil: Baldur hin Grode. Derefter rei- 
ste han fra Halle, tilbragte nogle Maaneder hos Goethe 
i Weimar, siden i Dresden, hvor han daglig besogte Ra- 
phaels og Correggios Billecler i Galleriet. I November 
1806 kom han til Paris. 

En af Oehlenschlaegers kjaereste Tanker var at blive 
Digter i det tydske foruden i det danske Sprog, at heses 
af de 30 Millioner og at give noget Vederlag for det 
Meget, han modtog af Tydsklands Forfattere. Alle 
havde opmuntret ham dertil, undtagen Philologen F. 
A. Wolf, som var af den Mening, at man kun kan vsere 
Digter i eet Sprog. Oehlenschlseger oversatte paa 
Tydsk u Jesus i Naturen," og endel Tragedier ; derefter 
digtede han en ny, " Axel og Valborg." Nsest u Haa- 
kon Jarl " har ingen af hans Tragedier gjort storre Virk- 
ning paa Scenen end u Axel og Valborg." 



108 READER. 

I Juli 1808 reiste Oehlenschlseger fra Paris; forst til 
en Bog -handler med sine tydske Vserker, derefter til 
Schweitz. Han gjorde et Besog hos Digterinden Mad. 
Stael, som med sin Stab af tydske og franske Skjonaan- 
der holdtharn fsengslet indtil Foraaret. Derfra gik det 
til Florentz og videre til Rom, hvor han dagiig var sam- 
men med Thorvaldsen og gik om i Musseerne. Derfra 
begav han sig hjern til Kjobenhavn, hvor hans Digt- 
ninger havde fundet Indgang, saa at nu den alvorlige 
Digtekunst begyndte at blive ligesaa yndet og ligesaa 
national, som den komiske hayde vseret siden Holberg. 

Efter sin Hjemkomst blev han ansat som Professor i 
JEsthetik. Han ndgav hvert Aar nye Digtninger : For- 
tsellingev, lyriske Digte, dramatiske ; at enkelte af dis- 
se vare lose eller ubetydelige, medens Forventninger og 
Fordringer yare stegne, begyndte at ssette Kritiken 
i Bevaegelse. Storst Lykke gjorde altid hans nordiske 
Arbeider. 

I 1829 gjorde han en Udflugt til Sverige. Hans 
Digtninger hayde lsenge lydt oyer Sundet, og Isestes 
baade paa Syensk og Dansk. Der var det Aar Promo- 
tion i Lund, i Domkirken, og her var det, at hans Ven, 
Biskop Tegner, indledede de nnge Magistres Bekrands- 
ning med i Sangens Navn at hylde u den nordiske 
Sangare - Kungen " og krone hans skjonne Hoved med 
Laurbser-krandsen. Det var i Midtsommer 1829; den 
Dag blev det vitterligt, at " sondringens tid er forbi " og 
Stoclet vargivet til Naturforsker- og Studenter-Moder- 
ne og til senere Bestrsebelser for Samvirken og Foren- 
ing i Norden. 

Oelilenschlsegers Dag-vserk var at digte ; andet Ar- 



CHRISTOPHER HANSTEEN. 109 

beide kjendte han ikke. Snart skrey han Nyt, snart 

oversatte han paa Tydsk eller fra Tydsk, snart ordnede, 

rettede, omskrev han sine Vaerker til samlede Udgaver. 

Han opnaaede en Alder af 70 Aar og dode i 1850. 

25. Christopher Hansteen. 

Hansteen er fodt i Christiania 1784 og har fra 1814 
virket som Professor i Astronomi og anyendt Mathema- 
tik ved Christiania Universitet. Tidlig begyndte han at 
studere Jord-magnetismen ; han opdagede den nordost- 
lige Magnet -pol paa en Reise, han i den Hensigt fore tog 
gjennem Siberien i Aarene 1828 — 30. Som bekjendt 
falder den magnetiske Pol ikke sammen med den geo- 
graphiske. Saaledes i Bergen, Norge, er Magnet -naa- 
lens Misvisning 20 Grader mod Vest, og ved Syd-spid- 
sen af Gronland er den over 45 Grader. Men kommer 
man lsengere mod Vest, da aftager igjen Misvisningen, 
og ved Vest-kysten af Hudson Bay viser Naalen lige 
mod Nord. I Retning af dette Punkt maa altsaa findes 
en Magnet -pol. En anden nordre Magnet -pol findes 
i det ostlige Siberien, og den blev funden af Hansteen. 
Lignende, sydlige Magnet -poler findes paa den sydlige 
Halvkugle, en i New Holland og en anden i det stille 
Hav, sydvest for Ildlandet. 

Hansteen har i 1859 udgivet en Beskrivelse over sin 
Reise i Siberien under Titel " Reise Erindringer." Dis- 
se udmaerke sig ved et populaert Sprog, og ved at de give 
interessante Oplysninger om Beskaffenheden af det rus- 
siske Asien og Tilstanden der. Paa hin Reise, der 
strakte sig gjennem hele Siberien, naaede Hansteen li- 



110 READER. 

getil den chinesiske Stad Maimatschin. Tilbageveien 
lagde lian over Kirgiser - steppen til Astrakhan; han 
fortsatte derpaa Reisen langs Volga til Moscow og saa 
videre til St. Petersburg, hvor han havde Audients hos 
Keiser Nicolaus. Derfra gik Yeien over Stockholm til- 
bage til hans Hjem i Christiania. 

Han var i lang Tid Chef for den topographiske Op- 
maaling i Norge ; ligeledes grundlagdes under hans Le- 
delse det astronomiske og magnetiske Observatorium i 
Christiania. 

26. Michael Sabs. 

Sars var foclt i Bergen 1805. Tidlig viste han sser- 
egne Anlaeg til at blive Natur-forsker. Som Sogne- 
prsest til Kinn paa Norges Vest-kyst fra Aaret 1830 be- 
fattede han sig i sine Fristunder ined at undersoge de 
lavere So- dyr og udgav Beskrivelser og Afbildninger 
af disse. 1 Aaret 1837 opholdt han sig i kengere Tid i 
Paris, undersogte de store Museeer og Bibliotheker der 
og stiftede Bekjendtskab med de beromteste franske 
Natur-forskere. Kort efter udgav han et Skrift, der 
indeholdt hans Opdagelser angaaende flere af de lavere 
So- dyrs Forplantning og Udvikiing. Paa disse hans 
Opdagelser grundedes nu den blandt Zoologer bekjend- 
te Lsere om Vexel- Generation, hvilken Lcere paaviser, 
at flere af de lavere Dyr formere sig ikke blot paa den 
for Dyr eiendoimnelige Maade, nemiig ved Mg, men 
o^saa paa andre Maader, der ligne Planters es Forme- 
relses-inaade, nemiig ved Knop -dannelse og Spaltning. 

1 181(3 — 51 udgav Sars sit store Vaerk: " Fauna Lit- 
toralis Norvegice" et Vaerk, som liar gjort hans Navn 



THE WATERS OF NORWAY. Ill 

bekjenclt overalt i clen yidenskabelige Verden. Univer- 
sitetet i Ziirich i S'chweitz lisedrede barn ined Doctor- 
Graden, og den norske Regjering kaldte ham i 1854 til 
Professor i Zoologi yed Universitetet i Christiania. Her 
dode lian i 1869. 



IIL SKETCHES FROM NATURE. 
27. Vasdragexe i Norge. 

( The Waters of Norway). 

Vasdragene, (Vandlobene) ere til en fuldstsendig 
Natur-kundskab om de skandinaviske Lande ligesaa 
yigtige som Bjergene. Man kan paa begge Maader be- 
stemme Dalenes Lob. Enhyer Dal gjennemstrommes af 
sin Ely og har Hoider langs dens Bredder. Det er dog 
den langs Elyen eller Indsoen liggende Strimmel af 
Dal -bund, som for Beboerne er viertisrst. Her forener 
sig den frugtbareste Jord-buncl med det yarmeste Veir- 
lag. I Norge er det hovedsagelig kun her, at der fmcles 
Beboelse oar Jordbruo\ Hoide-ry^ffeii imellem Elvene 
eller Dalene kaldes Fjeld, Aas eller Hei i de forskjellige 
Eo'ne af Landet. Men det er ikke mange Steder, at den 
er lay nok til at dyrkes, saaledes som natuiiigyis finder 
Sted i den bedste Del af Sverisfe oo: Finland. 

Vand - systemet er ogsaa en af Skandinayiens storste 
Saere^enheder. Paa ethyert Land-kaart yise sio: de sto- 
re syenske Indsoer, af hyilke Veneni (108 geogr. □ 
Mile), Vettern (36 geogr. g Mile), Maelaren og Hjel- 
maren hore til de betydeligste i Europa. Ligesaa ud- 



112 READER. 

maerket fremhaever sig den Raekke af hole Fjeld -vande, 
som langs Lapmarken ligge lige under Rigs-graendsen. 
Manser let paa Kaartet, at de laveste Egne i Fjeld- mas- 
sen ere mest opfyldte med Ferskvande ; fra Hoifjeldene 
har Vandet lettere skaffet sig Aflob. Norge har altsaa 
de faerreste Ferskvande og Finland de fleste. Svenske 
Geographer have antaget, at af Norges Overflade er en 
tyvende Part bedaekket med Ferskvand, af Sveriges en 
ottende Part og af Finlands en tredie Part. 

Da Indsoernes Form og Storrelse bero paa Bjerg-dan- 
nelsen, er det en Selvfolge, at Norge med sine dybe, 
smale Fjeld-klofter ikke kan have en saa stor Flade af 
Ferskvand, som Nabo-landene med sine mere udbredte 
og udstrakte Dal-bunde og Fjeld -marker. Kun hvor 
Norges Hoifjelde udvide sig til en Art ujevnere Flade, 
findes nogle brede Soer, saasom Faemmid og Rosvand 
paa Grsendsen af Sverige. De andre norske Indsoer 
have en saa langagtig Form, at de kun se ud som en 
Udvidelse af Elvefaret. De gaa umserkelig over i de 
saakalclte Stilvaetninger, som alene ere saadanne strom- 
lose Strog af Elven. Naar vi altsaa betsenke, at vor 
vigtigste Indso Mjosen, uagtet sin Laengde af 13i Mil, 
blot uclgjor lidt over 6 geogr. □ Mile, incise vi, at de 
andre ikke kunne vaere hver for sig betydelige, om de 
end tilsammentagne indeholde en rneget stor og ubereg- 
nelig Udstrsekning. 

De norske Elve, som udgaa fra Fjeld -massens Vest- 
side og falde i Atlanterhavet eller Nordsoen, maa selv- 
folgelig vsere ganske korte. Formedelst Fjeld -ryggens 
bratte Fald maa de ogsaa vsesentligen bestaa af en fort- 
sat Raekke storre og mindre Fosser. 



THE WATERS OF NORWAY. 113 

Alene de norske og svenske Elve, som flyde nedad 
den ostlige Skraaning, kunne have storre Floders 
Laengde. Men heller ikke disse have nogen synderlig 
Lighed med de store seilbare Floders bugtede, ensfor- 
mige og vidtforgrenede Lob. Man maa antage, at et 
saadant blot kan udvikle sig der, hvor Vand-kraften 
selv er den eneraadende og kun moder en let overvin- 
delig Modstand i lose Jord-arter og yngre Bjerg-dan- 
nelser. I saadanne Emner forme de store verdensbe- 
romte Elve lettelig en seilbar Rende. 

Skandinaviens Floder maa tage denhaarde Dal -bund, 
saaledes som Naturen har dannet den. Dens Modstands- 
kraft er saa stor, at de ikke have vseret istand til at ud- 
slibe den til et jevnt Skraaplan. Deres Leie danner der- 
imod, ligesom Dalen selv, en Rsekke af Terrasser. Paa 
enhver Afsats rinder Elven stilt, eller danner fordet- 
meste en Indso. 

Nedover Trammens Kant f alder den derpaa i en Fos 
eller Rsekke af Stryk, indtil den naaer den naeste Afsats. 
Uagtet altsaa ikke en eneste af alle Skandinaviens Elve 
er seilbar paa samme Vis som en engelsk eller mellem- 
europseisk Flod, indeholde de dog nsesten alle meget 
lange Strog af Farvand, som nu befindes at vsere ud- 
mserket tjenlige til Dampskibe. Fra Eidsvolds-bakken 
til Lillehammer er saaledes 14i Mil af seilbart Farvand. 
Ovenfor og nedenfor ere strax hoie Fosser. 

En anden Synderlighed ved en Msengde af Skandi- 
naviens Floder er, at de kunne flyde i Snese af Mile 
gjennem en Dal saa ensformig i Bredde og uforgrenet 
som en Fjeld-sprsekke. De have altsaa ingen betyde- 
lige Bifloder eller Tverdale. De forbinde ikke Land- 



114 READER. 

skaberne til Siden af sig, men kun langs efter sit Lob. 
Mserkeligst uclprseget er clenne besyndeiiige Karakter 
i den norske Numedals - Laagen og i den Raekke af 
Elve, sona jevnsides stromme igjennem de svenske Lap- 
marker til den botniske Vik. 



28. Ex Reise tversover Norge. 

(A Trip across Norway). 

Det var Micltsommer, da jeg besluttede at ledsage en 
Ven tversover Hoifjeldet fra Christiania paa Ost -kysten 
til Eidfjord paa Vest -kysten af Norge. Reisen gik 
forst til Kongsberg, hvor vi vilde bese Solv- grub erne. 
Ankomne did begave vi os til Stollen og gjennem den 
ned i Gruben, omtrent 2000 Fod dyb. En Fakkel- 
bserer ledsagede os og viste os under Nedstigningen store 
Solv- klumper siddende i Berget. Efter en Times Ned- 
stigning naaede vi Bunden, hvor Grube-arbeiderne 
vare i fuld Virksomhecl. Vi betragtede dem en Stund 
og begyndte saa Opstigningen. Efterat vsere komne 
ud i Dags-lyset igjen, besogte vi de med Gruben for- 
bundne Pukvaerker, og vendte saa tilbage til Kongs- 
berg, for der at bese Smeltehytten, Mynten og Gevser- 
fabrikken. 

Fra Kongsberg droge vi mod Nord op gjennem Nu- 
medal. Efter 2 Dages Reise naaede vi Dalens nord- 
ligste Gaard, kaldet Norstebo. Her liyrede vi en Mand 
med to Heste til at fore os over Hoifjeldet, og saa be- 
gyndte Opstigningen. Veien slyngede sig i Zigzag 
langs Bjergets Side og forte os stadigen opad i hele otte 



A TRIP ACROSS NORWAY. 115 

Timer, indtil vi endelig naaecle en Sseter, nser Plateauet. 
Til denne Saeter k'om vi ved Sol-nedgang og hvilede 
der til nseste Dags Morgen. 

Nseste Dag stod vi tidlig op, da vi havde 6 norske 
Mile at fare tversover Fjeldet, inden vi naaede nogen 
Menneske-bolig. — Vi iforte os vore Regn-kapper for 
at holde den gjennemtraengende Vind ude, stege saa 
til Hest og vare snart paa Fjeld-vidden. Hvilket 
Syn, storartet og trist! Det gule Rensdyr-mos modte 
Oiet overalt. Hist og her laa endnu Sne, uagtet det 
var i Jnli Maaned. Fjeld-vidden var overstroet med 
storre og mindre Sten-brokker, hvilke tjene som Vei- 
visere i denne Bjerg-orken. Thi paa de storre af dem, 
langs med Vei-linien, have de Reisende opstablet min- 
dre Stene, saa det hele danner etslags Pyramide, og idet 
man passerer en af disse, faaer man Oie paa den nseste. 
Disse Pyramider ere de eneste Spor af Mennesker i 
denne Orken, og der er en vis Trost i dem, idet de for- 
sikkre Vandreren om, at han er paa ret Vei. Flere 
Gange passerede vi smaa Sten-hytter, opstablede til Be- 
skyttelse for dem, der overfaldes af Uveir paa Fjeldet, 
eller ere nde paa Rensdyr-jagt. I Nserheden af disse 
Hytter sa.a vi oftere Rensdyr-horn, men vi modte ikke 
et Menneske den hele Dag. Kort efter Middag under- 
rettede vor Veiviser os om, at nu begyndte Vandene at 
lobe med os, det er: mod Vest, thi hidindtil havde de lo- 
bet imod os, det er : mod Ost. Vi havde altsaa nu naaet 
den hoieste Del af Fjeld-vidden. Nser os laa en Jokul, 
kaldet Hailing- Jokulen. Vi skynctte os videre for at naa 
vort Bestemmelses-sted, en Saeter kaldet Nybo, der 
laa lige ved den ovre Kant af Fj'eldets vestre Side. 



116 READER. 

Sent om Aftenen kom vi did og hvilede der Natten 
over. Tidlig nseste Dags Morgen begyndte vi Vandrin- 
gen igjen for at naa den overste Bergenhusiske Gaard, 
kaldet Maursset. Her tog vi Afsked med vor Veiviser 
fra Norstebo og hyrede en anden. Fra Maursaet gik det 
nu bestandig nedad langs en Ely, kaldet Bjorei, indtil 
vi naaede Gaarden Hoi. Her fik vi en Maud til at 
vise os det beromte Vandfald, Voringfossen. At dette 
Vandfald er beromt ogsaa ndenfor Norge, knnde vi 
slutte ved at gjennemblade u de Reisendes Bog" paa 
Gaarden Hoi. I den Bog anmodes nemlig alle de Rei- 
sende, der komme for at se Fossen, om at antegne deres 
Navne ; blandt de antegnede Navnefandtvi ogsaa Lord 
og Lady Palmerstons og Navnene paa mangfoldige an- 
dre engelske Lorder og Ladier, som i deres Lyst-jagter 
havde seilet over Nordsoen og op Hardanger-fjorden 
saa langt, at de efter Land-stigningen knn havde en 
norsk Mils Vei til Fossen. Vor Veiviser fra Hoi forte 
os da til Voringfossen. Endelig gabecle den store Kloft 
os imode. Nogle Skridt mere, og vi stode paa Kanten. 
Klippen, hvorpaa vi stode, laa 1200 Fod over Dybet, 
og ligeoverfor os paa den anden Side af Kloften hsevede 
Klippe vseggen sig endnu 400 Fod hoiere. Fra Top- 
pen af denne faldt en lodret Vand-stribe ned til Bun- 
den af Kloften. Til Hoire af os kom Elven Bjorei fly- 
dende ned fra Hoifjeldet, indtil den naaede Kloftens 
ovre Kant (omtrent 300 Fod under vort Stade), livor- 
fra den i en samlet Vand -masse styrter ned og danner 
et Vandfald, 900 Fod hoit. Medens vi betragtede 
dette, fortalte vor Veiviser os, at man kunde nserme sig 
Fossen nedenfra, ved at trsenge ind fra Mundingen af 
Kloften langs den ene Fjftld-vseg. 



THE MIDNIGHT SUN. 117 

Efter at have seet os mset paa Fossen, fortsatte vi 
vor Nedstigning til Eidfjord. Vi kom til en Precipice, 
fra hvilken etslags Vindeitrappe af opstablede Stene 
forte os ned i Maabo-Dalen. Det tog os noesten en 
Time at komme ned ad Trappen, der tseller omtrent 
1500 Trin. Efter at vsere komne ud fra den trange. 
Maabo-Dal, stode vi igjen paa en Bjerg-skraent, hvor- 
fra vi skuede ned i Eidfjord - Dalen. Nedkomne i denne 
Dal havde vi omtrent I norsk Mil til Kysten, som vi 
naaede ved Sol-nedgang. Saaledes havde vi i Lobet 
af syv Dage reist tversover Norge. 

29. MlDNAT - SOLEN. 

( The Midnight Sun). 

Klokken var nu elleve om Aftenen, og S vserholt - klub- 
ben glodede med ildagtig Glands, da vi seilede den forbi. 
I Nat-solen glimtede Svsermene af tilbagevendende 
Fugle ligesom Dynger af Boge- blade i October. Langt 
mod Nord laa Solen i en Seng af safrangult Lys over 
Nord-ishavets klare Horizont. Nogle faa Striber af 
blsendende orangegule Skyer svsevede ovenover den, og 
hoiere op i Luften, hvor den safrangule Farve gjennem 
en fin Rosen -color flod over i det Blaa, hang lette 
Dunst-krandse, penslede med en perleglindsende Til- 
stromning af Lyserodt og Graagult. Havet var som en 
lys, skiferfarvet Vsev, isprsengt med safrangule og or- 
angefarvede Traade, som en Folge af de mangfoldigt 
skiftende og blinkende Vand - krusninger. Luften var 
fyldt og gjennemtraengt med den milde, hemmeligheds- 
fulde Glod, og endag selve Syd-himlens Azurblaa syn- 



118 BEADEK. 

tes her at skinne gjennem et Net af gyldent Flor. De 
fremspringende Dele af denne dybt indskaarne Kyst — 
Forbjergene ved Laxe- og Porsanger-Fjordene samt 
paa Mageroen — laa omkring os i forskjellig Afstand, 
men alle med deres Forhoveder berorte af en overna- 
turlig Straale- glands. Fjerntmod Nord-ost yar Nord- 
kyn, det nordligste Pnnkt af Europas Fastland, glim- 
tendemat ogrosenfarvet ide fulde Sol-straaler; og just 
som vor Vagt-mand ombord gav Tegn for Midnat, viste 
Nordkap sig mod Vest som en lang Linie af en purpur- 
farvet Skrsent, der frembod mod Polarhavet en lodret 
Front af 900 Fods Hoide. Midtimellem disse to prseg- 
tige Forbjerge stod Midnat -Solen, skinnende paa os 
med dsempet lid -glands og med den glimrende Farve, 
som er egen for en Tid, for hvilken vi intet Navn have — 
da den hverken er Sol-nedgang eller Sol-opgang, men 
den blandede Skjonhed af begge — og paa samme Tid 
skinnende med en saadan Hede og Glands som Middags- 
Solen paa Oerne i det stille Ocean. 

Dette var Midnat- Solen, saaledes som jeg havde 
dromt den, saaledes som jeg havde haabet at se den. 

Inden femten Minuter efter Midnat var Solens Stig- 
ning mserkbar, og i mindre end en halv Time var Him- 
melens hele Tone forandret, idet den gule Farve gik 
over i Orange, og det Safrangule flod over i Morgen- 
gryets blege Carmoisinrode. Dog var det hverken de 
samme Farvcr eller den samme Art af Lys, som vi hav- 
de havt en halv Time /or Midnat. Forskjellen var saa 
ringe, at den neppe lader sigbeskrive; men det var For- 
skjellen mellem Aften og Morgen. Den svageste Over- 
gang fra en fremherskende Farve til en anden havde 



HEEDS OF REINDEER IN FINMARKEN. 119 

forandret Himmelens og Jordens hele Udtryk, og det 
saa uniaerkeligt og miraculost, at en ny Dag allerede var 
traadt frem for vor Bevidsthed. Vor Beskuelse af Svser- 
holts vilde Klipper for neppe to Timer siden tilhorte 
Gaarsdagen, skjondt vi den hele Mellemtid havde staa- 
et paa Daekket i fuldt Sol -skin. Havde da Forneni- 
melsen af en Nat sluppet gjennem vor Hjerne i et Oie- 
blik? Eller var den gamle Rutine af Bevidsthed saa 
fast stereotyperet i vor Natur, at Synet af en Morgen 
var for den Bevis nok paa, at der maatte have vseret en 
Nat i Forveien. Lad dem, som kunne det, forklare 
Phenomenet,— men jeg fandt mine physiske Fornem- 
melser aldeles i Strid med de Sindets Forestillinger, 
hvormed de skulde harmonere. Oiet saa kun een uen- 
delig Dag ; men Sindet maerkede de 24 Timer paa sin 
Kalender, ligesom for. 

30. REN-HjORDER I FlNMARKEN. 

(Herds of Reindeer in Finmarkeri). 

Sidst i Februar 1828 reiste jeg til Per Banner, Ost- 
og Vest - Finmarkens rigeste Fjeld-fin. Hans Telt var 
lidet og laset og bar Spor af Mangel og Fattigdom ; kun 
de mange Hunde og en Mangfoldighed af Ren vidnede 
om den rige og myegtige Finne-magnat. Konen var 
fravaerende i et andet Telt; da Per Banner maatte dele 
sin store Hjord i flere mindre, maatte han ogsaa have 
flere Telte. 

Loverdag Morgen den lste Marts kom hans Kone og 
tvende Sonner og med dem en 3500 Ren. Man taenke 
sig dette Antal Dyr. Hvilken Bevaegelse, hvilket Liv 



120 READER. 

fjern og nser ! Eftersom Renene, drevne frem af Hyr- 
derne og Hundene, nserrae sig, sees tydeligere og tyde- 
ligere det indre bevsegede Liv, forskjelligt fra det Heles 
fremadskridende Beveegelse, soin er jevn og ensformig. 
Flere hundrede sees paa engang at ssette afsted i Galop, 
for strax igjen at standses. Nogie lofte deres hornede 
Hoveder og se sig om, andre boie deres Hoveder under 
Gangen for at sede Sne eller Mose, andre laegge sig end- 
og ned for i naeste Oieblik at jages op igjen. Flere 
hundrede vandre ganske roligt, men ogsaa disse Hobe 
oplose sig og adspredes ; Hyrdernes Raaben og Hunde- 
ncs Gjoen bliver efterhaanden mere og mere horbar. 
Saaledes naermer sig Hjorden langsomt og af en iinpo- 
nerende Karakter. Rundt omkring paa Udkanterne 
streife altid dels enkelte Ren, dels storre og mindre 
Flokke i modvillig Overgivenhed, men drevne tilbage 
af Hundene styrte de sig ind i Hoved - colonnen og ud- 
brede der for nogle Oieblikke Forvirring. Naar disse 
Tusinder da omsider have leiret sig og ere komne til 
Rolighed omkring Teltet, dels staaende, dels liggende, 
saa hersker der dog uaf brudt en livlig Bev?Qgelse ; thi 
Renen kan vel vaere -stille, naar den ligger, men ikke 
naar den staar. 

Inde iblandt D}Tene gik Per Banners tvende Sonner 
med Ren-slyngerne, fulgte af Sostrene, som havde 
Tommer i Haenderne. Iblandt den vrimlende Mangfol- 
dighed af saa mange hundrede Ren, skjelner en Fjeld- 
fin allerede i betydelig Afstand, med sit skarpe og ove- 
de Oie, det ene Dyr fra det andet, og finder snart det, 
som han vil fange. Ikke mindre Feerdighed besidder 
hans Haand, som paa en Afstand af 15 — 20 Skridt, ja 



HEEDS OF EEESDEEB IN FIXMARKEN. 121 

kengere, forstaar at udkaste Slyngen og fange det Dyr, 
han vil have. Naar han udkaster Slyngen, er ban taet 
omringet af Dyrene, over hvilke Slyngen mi farer hen. 
Idet det trufhe Dyr foler sit Hoved berort af Noget, lof- 
ter det Hovedet forskraekket i Veiret og saetter afsted, 
hvorved det trsekker Slyngen fastere til. Er det en tarn 
og rolig Ren, saa gjor den, rammet af Slyngen, ingen 
videre betydelige Spring, men lader sig snart helt taal- 
modig lsegge en Toinrae om Hovedet, hvorefter Slyn- 
gen tages af den, og den bindes mi til et Trae eller til 
hvilkensorakelst Gjenstancl. Men stundom rammer 
Slyngen et utsemt Dyr, og da opstaar ofte megenUgreie. 
Naar nemlig Slyngen farer hen over Dyrene, lofte de, 
forskreekkede ved Finnens Arm-bevaegelser, Hovederne 
hastigt i Veiret, og opfange derved med Hornene den 
udkastede Slynge ; hsender dette et utaenit Dyr, saa set- 
ter det oieblikkeligen 'afsted i vild Heftighed. Fjeld- 
finnen veed, hvad der nu y\1 ske, og holder derfor af al 
Magt fast i Slyngen. Uventet og oieblikkeligen holdt 
tilbage ved Hornene, styrter Dyret om i Sneen; dets 
voldsomme Ryk kaster som oftest ogsaa Finnen til Jor- 
den, nden at han dog derved slipper Slyngen. Hurtig 
som Lynet er Renen igjen paa Benene, steiler hoit i 
Veiret og galoperer i vildt Raseri frem og tilbage, og 
da Slyngen derved snart kommer om Forbenene og 
snart om Bagbenene, saa gjor Dyret de morsomste Ca- 
prioler og Luft -spring for at faae Benene fri. Oiet kan 
neppe folge Hurtigheden af dets Bevaegelser. Ligesaa 
gjerne som Dyret vil los, ligesaa gjerne vil Finnen blive 
det kvit, naar han knn kunde faae lost Slyngen, men som 
Dyret ved sine vilde, ubaendige Spring steclse mere og 
6 



122 READER. 

mere indvikler sig i. Det traekker Finnen afsted med 
siglange Stykker. Under denne Kamp er Alt sprunget 

forskraekket tilside. Ved efterliaanden at vikle Slyn- 
gen mere og mere om Armen, kommer Finnen stedse 
Dyret naermere og nsermere ind paa Livet. Opbragt 
herover steiler det og soger med Forbenene, der gaa 
som Tromme-stikker, at kjole sin Harme og slaa Fin- 
nen til Jorden. Saa stille og ubemeerket som muligt 
liar imidlertid en anden Fin naermet sig, men mi bliver 
Dyret ogsaa ham vaer, og fordobler nu sin Heftiglied. 
Omsider lykkes det den sidst ankomne Fin fra Siden af 
at komme Renen ind paa Livet, og rask og belisendig 
favner lian det. Med Bagbenene soger Renen at spar- 
ke begge sine Modstandere fra sig men forgjaeves. 
Pludseligen bliver Dyret ganske stille og rarer sig ikke, 
men staar med ludet Hoved, medens Oinene lure og 
lobe om i Hovedet til alle Sidef . Paa engang hsever 
det Hovedet, stanger, steiler og slaar med Forbenene, 
styrter overende og tager begge Finnerne med sig i 
Faldet, og alle tre ligge nu i Sneen og kjsempe og kom- 
me atter op igjen. Omsider have Finnerne faaet Slyn- 
gen af Dyret, og i vild Galop farer det nu afsted henover 
Sneen, thi det tror sig ikke sikker, for end det liar trsengt 
sig dybt ind i den tsetteste Hob af de anclre Dyr, udbre- 
dende her en oieblikkelig Skrsek, Forvirring og Flugt, 
hvori de dog blive hindrede af Hundene, og slutte sig 
derfor endnu taettere sammen. 



ascension of the houseman mountain. 123 
31. Bestig^lse af Hestmand- Fjeldet. 

(Ascension of the Horseman JWonntaiii). 

Polarkreclsen overkjaerer den sselsomt clannecle Hest- 
mand-O, en Klippe, der rager op til 2000 Fod ligefra 
Hav-speilet. Naar man vestenfra i nogen Afstand be- 
tragter denne Fj'eld-kolos, da viser den et Udseende 
af en i en Kappe indkyllet Rytter, der sidcler paa en 
Heste - ryg ; deraf dens Navn ; og naar nu Hav - skodden, 
som ofte huender, hvirvler sig rundt, samler og atter 
spreder sig oni Fjeldet, da synes det for en ikke altfor 
trseg Indbildnings-kraft, som oin Rytter -kappen flag- 
rede i Vinden. Denne prsegtige Klippe sees i mange 
Miles Afstand baade nordfra og sydfra. 

Vi kastede Anker udenfor Oen, og tilligemed Peter 
og Arendt, den forste bevaebnet med sin Baads-hage, 
gik jeg iland for paa Gaarden under Fjeldet at erholde 
en Veiviser. Beboerne fraraadede osganske at bestige 
Klippen; "thi yistnok kommer man et Stykke op uden 
synderlig Anstrengelse, men den oyerste Tind er endnu 
ikke betraaclt af nogen menneskelig Fod." 

Peter lyttede til med spaenclt Opmserksomhed og sag- 
de blot : " Er den saa reint fol da ? " 

Jeg besluttede alligevel, siden vi nu engang yare paa 
Oen, at bestige Fjeldet saa hoit, som det var muligt. 

I Begyndelsen gik det opad en ganske mild Helding, 
men som stedse bley steilere og steilere, indtil en skarp 
Klippe -rand, lig Moningen af et Tag, afskar Skraanin- 
gen. Idet jeg yilde trsede op paa denne Eg, raabte 
Veiyiseren, som gik bagefter mig: t; Pas Jer, Lieute- 
nant!" 



124 BEADER. 

Og han havde Grund til Udraabet, thi neppe var min 
Fod kommen op, for jeg uvilkaarlig drog den tilbage 
med Forbauselse, jeg kan tilfoie med Gysen og Gru. 
Denne skarpe Eg var vel maaske et Hundrede Fod i 
Lsengden, men neppe fern Fod i Bredden, og fra dens 
modsatte Rand styrtede Klippen sig i en eneste 1800 
Fod hoi Afsats lodret ned i Havet. To Skridt videre, 
og det havde baaret lige ned i Afgrunden. En fryg- 
teligere Fjeld-afstyrtning liar jeg aldrig seet. 

Men fern Fod er ogsaa en Storrelse, og da vi nu hav- 
de gjort os fortrolige med Situationen, traadte vi alle 
ved Siden af hverandre op paa Eggen, og betragtede de 
storartede Omgivelser rundt om os. 

Der langt ude i 'Havet mod Vest hsevede den ubesti- 
gelige Klippe, Trsenstaven, sig hoit op i Luften; mod 
Nord det skarpe Forbjerg Kunna; i Ost paa Fastlandet 
skinnede Norges storste Isbrse, Fonden, giimrende i Sol- 
belysning\ og mod Syd kunde Oiet endnu med Tydelig- 
hedse^de syvSostre" paaAlsten-0 og skimte Ver- 
dens-underet u Torghatten" i over 12 Miles Afstand. 

Dog vare vi langtfra komne til Klippens Top. Strax 
til Hoire haevede der sig et nogle hundrede Fod hoit og 
ligesaa tykt Klippe -stykke, der dannede Oens hoieste 
Punkt, Hestens Hoved og Oren. Til alle Sider ludede 
det ud over sin Fod. 

" Deroppe liar intet Menneske vseret," sagde Veivi- 
seren. 

/•Men skulde der ikke paa den anden Side vsere en 
Revne eller Kloft, hvor et Menneske kunde tiaenge sig 
frem?" 

Veiviseren rystede med Hovedet — u Heste - hovedet 
hsenger udover paa alle Kanter." 



ASCENSION OF THE HOBSEMAN MOUNTAIN. 125 

" Men hvor er Peter bleven af ? Har Nogen af Eder 
seet ham ? " 

"Nei, ikke paa en god Stund." 

"Det dumdristige Menneske; han kan bringe en 
Ulykke over sig. Kanske han allerede er styrtet ned 
over Klippe -vseggen." 

u Det er vel snart en halv Time, siden vi saa ham." 

" Peter," raabte jeg, men fik intet Svar. 

Nu gav hele mit Mandskab sig til at skraale af alle 
Krarfter : " Peter, Hoi ! Peter, Hoi ! " 

"Haloi, haloi!" tonede det fra Toppen af den over- 
hsengende Klippe. Vi vendte Blikket didhen. Der 
stod Peter i en hoist malerisk Stilling, i den venstre 
Haand holdt han Baads - hagen, og med den hoire stot- 
tede han sig til en af de hoie, spidse Klippe -blokke, 
der danne Heste -hovedets Oren. Under ham gik Fjel- 
det i overhsengende Bue ned mod vort Standpunkt. 
Veiviseren stirrede paa ham med aaben Mund og slog 
Haenderne sammen i den hoieste Forbauselse : "Nei, nu 
har jeg aldrig Magen seet!" 

" Men Peter, er Du rasende ? Kom ned ! " 

" Ja det gaar nu ikke saa beint," skreg Peter fra Hoi- 
den, " op kom jeg, men hvordan jeg skal komme ned, 
det skjonner jeg ikke saa ret ; men jeg faaer prove det ;" 
og dermed forsvanclt han. 

Inden et Kvarter var forlobet, stod Peter hos os. Han 
var kroben tilhoire langs Foden af Fjeld-afheenget, og 
da han bemsRrkede nogle smaa Sprsekker paa .et Sted, 
hvor Klippe -siden var mindre overhaengende, havde 
han ved Baads -hagens Hjelp entret sig op. 

(Af "Billeder og Minder fra mit Kyst-maaler Liv"') 



126 HEADER, 

32. Rexsdye - Jagt paa Hoifjeldet. 

{Reindeer Hunting on the High Mountain). 

Himlen var overskyet, Dagen sval. Over Fjeldet 
svaevede endmi Taagen ; kun af og til brod Solen svagt 
igjennem og aabnede for os i usikkre, svsevende Omrids 
anelsesfulde Fjernsyn af den ode Fjelcl-natur. Vi vare 
snart udenfor Sseter-kredsen og inde.i den Region, hvor 
Sne-spurvenes monotone Kvidren i Luften blander sig 
med Rypernes Karren mellem Dvserg-birken, Enerbu- 
sken og Vidjerne. Forst efter flere Timers Vandring 
begyndte en anden. Region, nemlfg Lavarternes. Ren- 
mosen og flere andre Axter af denne noisomme Plante- 
familie bedsekkede skraanende Flader og Hoider, der 
dannede en graagron Forgrund, bag livilken morke, 
triste Fnrer, dsekkede med islandsk Mose, bredte sig nd 
det ode Fjerne. Heiloens Floiten blandede sig med 
Vindens og Sne-bsekkenes Sns og Brns. Men efter no- 
gen Tid aftog og forsvandt ogsaa disse Spor af Plante- 
ysext og Liv, og vi vare inde i Alpe-regionen, paa Hoi- 
den af Fjeld-plateanet. Her er det, at Renen i Som- 
mer-tiden soger et sundt og luftigt Tilhold, et Fristed 
for Ren-fluens Forfolgelser. Den rige Flora i Smaa- 
dalene mellem disse Sten-kobe, Is-ranunkelen eller 
Ren-blommen, der ofte lige ved Sne-fondernes Rand 
voxer i den Jord, som dannes af de opsmuldrede Ste- 
ne, yder, i Forening med Lavarterne paa Skraaninger- 
ne, Dyret en krydret, duftende og rigelig Fode. Paa 
langt Hold oiner det paa disse Heier sin Fiencle, og 
Vinden, som stedse stryger lien oyer dern, varsler det 



REINDEER HUNTING. 127 

oftest gjennem Luften om den Fare, der naermer sig, 
laenge for dets skarpe Oie endim kan opdage den. 

Da vi yare komne ind paa Graaho, var det Middags- 
tid. Solen havde forlsengst spredt Taagerne, og en liylig 
Sondenvind feiede den ene skyggende Sky -masse efter 
den anden nordover. Her vendte yore Ledsagere det 
Graa ud af sine rode Huer; thi i clette Strog skulde vi 
vente at faae Dyr i Sigte. Medens vi forgjsaves speidede 
gjennem Kikkerten paa alle Hoicler og Skraaninger ind- 
til et Par Miles Af stand, gik Thor stille for an med lu- 
dencle Hoved, stirrende ned mellem Stenene; tilsidst 
laoxle lian sig helt ned. 

"Her er Slag efter et Dyr," sagde han og viste et for 
mit uovede Oie neppe synligt Indtryk af Klover. "Og 
der staar en afbrudt Renblom-stilk; den er saa frisk, at 
Saften tyter af den. Her har vseret en Flok paa Beite, 
og det er ikke lsenge siden. 

"Se Hunden," sagde Anders, som kom efter og forte 
en spidssnudet, staerklemmet Gaards - hund med opret- 
staaende Oren i Kobbel ; "se, hvor den yeirer mod Vin- 
den ; her har vaeret Dyr, eller ogsaa ere de ikke langt 
borte." 

" Ja, Dyr er det, den yeirer, og ikke Hare; den lofter 
for meget paa Nsesen til det," sagde Thor, idet han 
klappede og opmnntrede Hunden, som slog med Halen 
og med et eiendommeligt Udtryk af Velbehag -i korte 
Pust trak og udstodte Luften. 

" Ja, ja, tag dem du, Bamse min! De ere ikke saa 
naer enclda ; men det kan ikke yare lsenge, for vi faae se 
dem. Nu kunde det voere Tid til at none ; vi have gaaet 
langt idag, og det kan vsere ymse, om vi faae hvile saa 



128 READER. 

snart, naar vi faae se Renen. Her er Vand, og her er 
Leiested godt nok," foiede han til, idet han uden at 
vente paa Svar lagde Niste-skraeppen og Bossen fra sig. 
Anders bandt Hunden ved en Sten og lagde sig, saa 
lang han var, paa alle Fire for at drikke af det kolde, 
mellern Stenene silrende Sne-vand. Jeg kastede mig 
ned paa Stenene, medens min britiske Ledsager, Sir 
John, der fandt dette Ophold hoist utidigt, protesterede 
mod Mad, mod Hvile, mod Tobak og mod Alt, for han 
havde seet "Reindeer." Forst da han efter en kraftig 
Forestilling af Thor var bleven vis paa, at Dyrene vare 
flere engelske Mile fra os, og at der efter al Rimelighed 
vilde hengaa flere Timer, inden vi kom i Neerheden af 
dem, gav han sig tilfreds og tog tiltakke med den Niste, 
Mari Laurgaard havde medgivet os, med et Bseger af 
Jagt-flasken, med en Drik af Sne-vandetog med at 
straekke sine Lemmer paa de haarde Stene. 

Thor, som, lige siden vi kom hid paa Fjeldet, havde 
vseret stille, ordknap, og med Opmserksomhed gjennem- 
speiclet alle Strog fjern og nser., var en anden Mand un- 
der Hvilen. Han fortalte paa en hoist anskuelig Maade 
den ene Jagt-historie efter den anden, og viste os flere 
indenfor vor Syns-vidde liggende Steder, som havde 
vaeret Skuepladsen for hans Bedrifter. 

Sir John, som oftere havde tilbragt Jagt - tiden paa 
en Slaegtnings Godser i Skotland, gav ogsaa nogle Hi- 
storier tilbedste. 

Vederkvsegede reiste vi os, ethvert Spor af Trsethed 
var forsvundet, og da vi atter skrede hen over Hoislet- 
ten, folte vi ret Hvilens og den friske Fjeld-lufts styr- 
kende Kraft i spaendstige Muskier og lette Trin. Vi 



REINDEER HUNTING. 129 

havde neppe gaaet tusinde Skridt frem, for Thor stand- 
sede. Stirrende ud i det Fjerne, skyggede han over 
Oinene med Haanden, yendte sig, langede efter min 
Kikkert og sagde : 

"Det er ikke godt at se Graadyr mellem Graasten; 
* — der er en Flok; tre, fire, en giup Buk, og en til; syv, 
otte, ti, tolv, tretten" taellede han. 

"Er der tretten, maa en vaere feig," raabte Anders. 

"Se lige over i den graa Sten-uren, som Skyen skyg- 
ger over; der gaar ud ligesom en Tange af Sue," sag- 
de Thor og anviste med Bossen den Retning, vi skulde 
soge igjennem Kikkerten. 

Afstauden var en tre Fjerding Vei. Efter Thors 
Anvisning maatte vi gaa over en dyb Dal og nordenom 
en Hoide, hvor Flokken befandt sig, for at komme un- 
der Vinden og mode clem under Sne-ionden. Jao*t- 
lysten sittrecle i vore Lemmer ; Laengsel efter at komme 
Dyr- flokken paa Skud bevingede vore Skridt og gjor- 
de Vandringen let. Men da vi vaersomt smygende kom 
frem ved Randen af Sne-fonclen, saa vi kun Spor af, at 
Flokken havde vaeret paa dette Sted. "Det turde vel 
haende, at vi traeffe dem endnu for Sol-nedgang," 
mente Thor. 

Vi vandrede hen over Fjeld-skraaninger og Sne- 
fonder, nedad den ene Ur og opad den anden. Vinden 
havde lagt sig, og Solen kastede sit sidste gyldne Skjaer 
over Stene og Sne -fonder. Ved en af disse ser jeg, i 
den klare Belysning strax ovenfor^os, et Par Horn rage 
op af en Fordybning. 

"Lseg Dere ned," hviskede Thor i samme Oieblik. 

Paa Knaeer og Haender kravlede vi frem mellem Ste- 
6* 



130 READER. 

nene, indtil yi oversaa den lille Fordybning, hvori Fiok- 
ken stod. Det yar de samrae tretten Dyr, yi hayde 
seet paa Braeen. Holdet yar droit men ingenlunde for 
langt, og det havde sine Vanskeligheder at komnie lsen- 
gere frem uden at bliye seet. Jeg lagde for Oiet og 
yilde trykke los, men Sir John raabte med fuld Stemme : 
" Skyd ikke, det er altfor langt ! " 

" Det er ikke for langt," hyiskede Thor utaalmodig. 
Han kastede Riflen til Kinden. Det smaldt, og den ene 
Buk satte midt ud af Flokken med et uhyre Spring og 
tumlede derpaa om paa Sneen. Den reiste sig atter op 
paa Forbenene men styrtede strax ned med et dybt 
Gisp. Vi ilede hen til Sne-fonden, hyor Hunden stod 
og slikkede Blodet af det stolte Dyr. Thor endte dets 
Dods-kamp yed at stode det Kniyen i Nakken, og da yi 
hayde betragtet det fra alle Kanter, gay han sig til at 
flaa, en Forretning, der yed Anders's Bistand ndfortes 
i kort Tid. Huden, Hornene og Laarene toge vi med ; 
de oyrige, mindre yserdifnlde Dele bleve grayede ned i 
Uren for at afhentes nseste Dag. 

(Af "mifjelds-billeder."*) 

33. Norsk F^edrelaxds - sang. 

(A Norwegian Patriotic Song). 

Hyor herligt er mit Fodeland, 
Det hayomkrandste gamle Norge ! 
Sku disse stolte Klippe-borge, 
Som evig trodse Tidens Tand, — 
Uryerdners gamle Bauta-stene, 
Der gjennem Klodens Storme ene 



A NORWEGIAN PATRIOTIC SONG. 131 

Som Kjaemper end, i Brynjer blaa, 
Med Solver -lijelm om Issen staa ! 

Da Aukathor saa Norges Fjeld, 
Sin Konge - stol han der opreiste ; 
De Kjsemper, som mod Skyen kneiste, 
De huede hans Helte-sjel. 
Naar hoit i Sky sin Vogn han kjorte, 
Sin Hyldest han fra Klippen korte ; 
De Kjaempe-stemmer hylded' Thor: 
Da var der Helteold i Nord ! 

Jeg har de gamle Sagn saa kjser, 
Naar Luren gjenneni Dalen toner 
Vemodigt mellem Birkens Kroner, 
Da drommer jeg om Blod paa Svaerd. 
Naar Fossen vildt fra Klippen skummer, 
Sin monotone Bas den brnmmer, 
Da tykkes mig, jeg horer Klang 
Af Vaaben - storm og Skjalde-sang. 

I Fjeldets Son endnu jeg ser 

Et Skud af gamle Kjaempe-stammen; 

I Oj.et funkier Helte-flammen, 

Som freidig knn ad Faren ler. 

I Pigens Oine blaa jeg skuer 

Uskyldighed og Sjofnas Luer, 

Og Yduns evig-unge Vaar 

Paa hendes Kinder far vet staar. 

Ja! herligt er mit Fodeland, 
Det gamle, klippefaste Norge, 



132 READER. 

Med Sommer-dal og Vinter-borge, 
Der evig trodse Tidens Tand. 
Om Kloden rokkes end, dets Fjelde 
Skal Stormen dog ei kunne felde ; 
Som Bauta end de skulle staa, 
Og vise, hvor vort Norge laa. 

34. Udfarten. 

( The Departure). 

Det var en daemrende Sommer-nat, 
Et Skib laa tset under 0, 

Hvor dunkle Lunde og hsengende Krat 
Sig speiled' i klaren So. 

Alt gik en forfriskende Morgen - luft 
Igjennem den stille Nat, 

Og Soens Aande og Graessets Duft 
Sodt havde sig sammensat. 

Det dunkle Skib endnu roligt laa, 
Dets Master mod Himlen stod, 

Dog havde det alt beredt sig paa 
At sprede sin Vinge god. 

Thi naar Dagens forste Gylden-bud 
Sit Skjser over Aasen gav, 

Da skulde det stsevne af Fjorden ud 
Mod det vilde, fremmede Hav. 

Og se ! Paa Dsekket, forventningsfuld 
Min unge Hustru sad ; 



STRANDING ON THE COAST OF JUTLAND. 133 

Hun var saa fager, hun var saa huld 
Som den rodmende Roses Blad. 

Hun havde sin Haand i min omt lagt, 

Mens ud i det fjerne hun saa — 
Hendes Drom var nu til Gjerning bragt: 

Vi skulde tilsammen gaa 

Langt over Hav til fremmede Kyst, 

Til Sydens deilige Land, 
Vi skulde vandre i Ungdoms-lyst 

Ved Arnos, ved Tibrens Strand. 

For hende laa Livet saa morgenklart, 
Saa daglangt, saa skjonhedsrigt — 

Hun svaevede ud paa den herlige Fart 
Som Dronningen i et Digt. 

Gud vsere lovet, hun da ei saa 

Ret dybt i Fremtiden ind : 
Ei lsenge derefter hun stille laa 

Under Muld med hviden Kind. 



35. En Stranding paa Vestkysten ae Jylland. 

(A Stranding on the Western Coast of ^Jutland). 

Blsesten var stegen til Storm. Havet brolte i sin 
grummeste Vrede. Sandet fra Klit-bjergene pidskede 
os i Ansigtet, og Skum floi som Sne -flager hen over vore 
Hoveder. Med vidtopspilede Oine foer jeg ud paa Hav- 
khnten, der syntes at ryste under mine Fodder. De 



134 READER. 

morke Vande vare forvandlede til Fraade ■ en Stov- 
regn af Skum fordunklede Udsigten, og Bolgernes Tor- 
den dovede mine Orer. "Hvor?" raabte j eg til min 
Side-mand. Han udstrakte Armen; nu saa jeg det 
ulykkelige Skib, neppe et Kugle-skud borte. "Kan 
han ikke endnu bjerge sig?" spurgte jeg. "Ikke om 
ban saa yar den eneste Seiler paa Havet," lod Svaret, 
"hankan ikke leenger klare sig af Landet — ban skal 
strande." 

Ravende, tumlende kom Skibet liEermere. — "Nu!" 
skreg Alle paa engang, "nu er ban ved den forste 
Revle." — " Han stoder ! " raabte En. " Nei ! " raabte 
en Anden; "der komnier en So, den skal bjelpe bam." 
Den kom — Skibet hsevedes af den vseldige Bolge — 
dalede — "ban er over" lod det; der faldt en Sten fra 
mit Hjerte ; men jeg kjendte ikke den jydske Kyst. Faa 
Secunder efter hed det: "Der staar han!" Det var 
paa den mellemste Re vie. Mig forekom det, som om 
han endnu seilede ; men det var kun Skibets Slingring 
og Huggen paa Grunden. Blot et Bosse-skud fra Land 
standsede det ; jeg haabede derfor, at Folkene skulde 
bjerges. De firede ogsaa en Baad ned, to Maend sprang 
efter ; da kom en Styrteso og rev den med sig. I Stum- 
per og Stykker kastedes den ind til Bredden ; men Fol- 
kene kom aldrig tilsj^ne. Bessetningens Skrig, da den 
forsvandt, trsengte igjennem Stormens Hvinen og Brsen- 
dingens Torden. 

Nu kom derudefra indveeltende en Raekke af Bolger, 
hoiere, svserere end nogen tilforn — ni, sige Kystbebo- 
erne, folge efter hverandre, den sidste den storste af 
dem alle. Da den forste ramte Skibet, gav dette et 



STRANDING ON THE COAST OF JUTLAND. 135 

Ryk til Siden — et Skrig, staerkere, vildere end detforste, 
lod fra det aengstede Mandskab. Den naeste Bolge drei- 
ede Skibet endnu mere og overskyllede det forreste 
halve Daek. Matroserne klattrecle op i Vanterne og 
surrede sig fast. Ved enhver nu paafolgende So-styrt- 
ning svaiede Skibet mere og mere, indtil det omsider 
vendte hele Siden mod Landet. Tougvaerket losreves 
og slyngedes hid og did; Mastefne dinglede. 

Efter dette heftige Pust blev et Opkold, i hvilket 
Havet syntes at ville samle Kraefter til et nyt og vold- 
sommere Anfald. De aengstede So-niaend udstrakte 
deres Haender, snart mod den morke Himniel, snart mod 
Landet — det Land, der var dem saa naer, og som de 
dog aldrig levende skulde naa. Deres Skrig vare som 
Kniv stik i mit unge Bryst. Men der var ingen Mulig- 
hedi at komme dem tilhjelp; og forgjeves raabte Hav- 
boerne, at de skulde faeste Toug om Fade eller Tonder 
og kaste dem overbord. De horte det ikke, eller de 
forstode det ikke. 

Da viste sig et nyt og rorende Syn. En Mand sprang 
nd af Ruffet, en Kvinde efter ham. Han kastede sine 
Oine til Havet, til Landet, og derpaa omfavnede de 
hinanden. Det maa sikkert have vaeret Captainen og 
hans Kone. Pluclselig reve de sig los, foer ind i Ruffet 
og kom strax tilbage med en stor Pakke mellem sig ; 
ved et Toug firecle de den ned i Vandet. Derpaa knaele- 
de begge og udstrakte sine Arme bedende imod os. Pak- 
ken holdt sig godt ovenpaa, skjondt tumlet af Braendin- 
gen op og ned. Snart kastedes den helt paa Land ; en 
Mand greb den, bar den hoiere op og loste Touget. 
Nu forst sprang hine to op og udstodte et Skrig, der 



136 HEADER. 

klang som Glaede. Hurtig bandt ban hende nied sin 
Ende af Touget fast til et Brset — for silde! En ny 
Bolge-gang naaede Vraget. Den forste vailtede sig 
brolende og fraadende helt hen over det. Den ene 
Mast gik overbord med alle deni, der hang i dens Toug- 
vaerk; Captainen og lians Kone vare forsvundne. Paa 
Landet haledes af alle Krsefter i Touget — hun blev 
dragen op, men med knust Hoved. De folgende Bolger 
omstyrtede ogsaa den anclen Mast ; Skroget krsengede 
sig om paa Siden. Den sidste Bolge steg som et Fjeld 
op af Afgrunden. Den Gamle, som stod hos mig, raab- 
te, u Taaler han den, taaler han mere." Neppe vare 
disse Ord udtalte, for Bolgen skod sin brede Byg end 
hoiere op, krummede den og styrtede som en Lavine 
ned paa Vraget og med en Bragen, som overdovede 
Storm og Brsending — det var knust! dets sondersplit- 
tede Stumper dandse.de og dreiede sig i det kogende 
Skum. 

Captainens Lig fandtes aldrig. Ligesaa Met stod 
det siden til at udfinde enten hans eller Skibets Navn 
og Hjemstavn. 



Some of the longer selections in the Reader I have contracted, in order 
to diminish the size of the book. 



VOCABULARY. 



The words, which are ,alike in both languages and of 
the same meaning, are not inserted here. 

To the Infinitive of the irregular verbs or verbs of 
the strong conjugation is added in parentheses the past 
tense and sometimes also the past participle, whenever 
the vowel is changed in either one or both of these 
tenses. 



EXPLANATION OF THE ABBRE VLATIOE S USED IN THE 
VOCABULARY. 



adj. 


adjective. 


adv. 


adverb. 


comp. 


comparative- 


conj. 


conjunction. 


N. T. 


nautical ten 


pL 


plural. 


prep. 


preposition. 


pron. 


pronoun. 


rel. 


relative. N 


s^^rLsuperlative. 


vulg. 


vulgarism. 



138 



Aab 



VOCABULARY. 



All 



aabne, to open. 

Aand, spirit, ghost; aande, 
to breathe; aandelig, spir- 
itual, intellectual; Aa?ids- 
livlighed, YiYaciij of spirit. 

Adr, year ; Aarhundrede, 
century ; Aaring = Aar. 

Aas, ridge. 

Aasyn, countenance. 

Abild-trce, apple-tree. 

Adel, nobility : Adel-stand, 
rank of nobility. 

Adgang, admission. 

adlyde, (adlod), to obey. 

adskille, to separate. 

adskillige, divers. 

adsprede, to disperse. 

of, of. 

Afbildning, picture. 

afbryde, (afbrod, afbrudt), 
to break off, interrupt. 

afgjorende, decisive. 

Afgrund, abyss. 

afliente, to fetch, send for. 

afholdt = ehket, beloved. 

Aflob, outlet. 

aflose =folge efter, to suc- 
ceed. 

Afmagt, debility. 



Afreise, departure. 

Afsats, terrace. 

Afsked, dismission, resig- 
nation, leave ; tage AfsJced 
med, to part with. 

afskjcere, (afskar, afskaa- 

• veil), to cut off. 

afsondre, to separate. 

afstaa, (afstofi), to cede; 
Afstaaelse, cession. 

Af stand, distance. 

afsted, away, off, on. 

aftage, (ciftog), to decline, 
decrease. 

Aften, evening. 

afvige, (afveg), to diverge. 

Agt, attention, heed; 2, in- 
tention; agie, to attend, 
regard; 2, to intend; 3, 
to respect, esteem. 

ak, alas, alack. 

al, all. 

aldeles, totally, utterly. 

Alder, age ; Alderdorn, old 
age; aldrende, elderly. 

aldrig, never. 

allerede, already. 

allerstorst, the very great- 
est. 

alligevel, for all that, not- 
withstanding, however. 



Aim 



VOCABULARY. 



Arv 



139 



almindelig, general, com- 
mon, universal. 

Almues - mand, common 
people, plebeian. 

alskens, all kinds. 

Alter, altar; A-bord, a-ta- 
ble; A-tavle, a-piece. 

altidens=altid, at all times, 
always. 

altfor, too. 

altsaa, consequently. 

alvorlig, grave, earnest, de- 
mure. 

anbetro, to trust. 

anden, andre, other ; andet, 
something else. 

anderledes, otherwise. 

anelsesfuld, full of forebod- 
ings. 

anerk/jende, to recognize. 

Anforsel, command. 

angaaende, with reference 
to. 

Angers-taare, tear of re- 
pentance. 

angribe, (angreV), to at- 
tack. 

Anker, anchor. 

ankomme, to arrive ; An- 
komst, arrival. 

Anledning, chance, occa- 
sion. 



Anliggende, affair. 

Anlceg, disposition. 

anlcegge, (anlagde), lay out, 
to found. 

anrnode, to request. 

anrette, to arrange; anrette 

Nederlag, to make slaugh- 
ter. 

anse, (ansaci), to look upon; 
2, to esteem, regard ; An- 
seelse, distinction; anselig, 
distinguished 

Ansigt, face. 

anskuelig, intuitive. 

Anstrengelse, exertion. 

anstodelig, offensive. 

Anscettelse, appointment. 

antage, (antog), to believe, 
accept, assume. 

Anted, number. 

antegne, to sign. 

anvende, to use. 

anvise, to assign, indicate; 
Anvisning, direction. 

Arbeide, work, labor, em- 
ployment ; Arbeider, la- 
borer; Arbeidsomhed, in- 
dustry. 

arm, poor, miserable. 

Art, kind. 

arte sig, to thrive. 

arve, to inherit. 



140 



Asa 



VOCABULARY. 



Beg 



Asa-tro, faith in the 'Aser,' 
the gods of the ancient 
Norwegians. 

at, that, to. 

atter, again. 

Attestats =theologisk Em- 
beds-examen, graduation 
in divinity. 

Aukathor, Akathor=Thor, 
one of the gods of the an- 
cient Norwegians. 

ave, to awe, to check. 

B 

Baad, boat; Baads-hage, 
boat-hook. 

baade-og. both-and. 

Baal, stake. 

Baand, band, bond. 

bag=bagefter, behind; Bag- 
ben, hindleg ; baglcends, 
backward. 

Bamse, bruin. 

Bane, career, path; 2,= 
Bod, death. 

bane, to level; bane Vei, to 
make way. 

bare = blot, only. 

Barm, breast, bosom. 

Barn, (jph Born'), child; 
Barns-ben, childhood. 



Bas, bass. 

Baun, baun, a heap of 
wood, raised in the form 
of a cone on the summits 
of the mountains, and set 
on fire to give notice of 
invasion. 

Bauta = Bauta-sten, mon- 
umental stone. 

Beboelse, habitation, occu- 
pation ; Beboer, inhabi- 
tant. 

bede, (bad,) to pray, ask, 
beg. 

bedre, (comp. of god), bet- 
ter ;faae bedre=forbedre, 
to improve. 

Bedrift, achievement. 

bedst, (superl. of god,) best. 

bedcehhe, to cover. 

Befalings-mand, command- 
er. 

befatte sig med, be engaged 
in. 

befinde, (befandt, bef lin- 
den,) to find; befinde sig, 
to be. 

Befolhning, population. 

begave, to endow; Begavel- 
se, endowment. 

begeistret, enthusiastic. 



Beg 



VOCABULARY. 



141 



begge, both. 

begive sig, (begav sig,') to 
betake one's self; to pro- 
ceed. 

Begivenhed, occurrence. 

begjcere, to demand, desire. 

begrave, (begrov,) to bury. 

begribe, (begreb,) to com- 
prehend. 

begrcede, to bewail. 

begynde, to begin ; Begyn- 
delse, commencement, be- 
ginning. 

behage, to please. 

beherske, to rule. 

Behold, safety ; i Behold, 
safe. 

Behov, need. 

behcendig, adroitly. 

behove, to need. 

beint, (yulg.) = bent, 
straight. 

Beite, (vulg.) pasture. 

bekjende, to confess. 

bekjendt, known ; Bekjendt- 
skab, acquaintance. 

beklippe, to clip ; lade sig 
beklippe, allow himself to 
be clipped. 

Bekrandsning, wreathing. 

beleire, to besiege ; Beleir- 
ing^ siege. 



Beliggenhed, situation. 

Belie, girdle. 

Bely suing, light, illumina- 
tion. 

Belcering, instruction. 

Belonning, reward. 

bemcerke, to observe. 

Ben, bone, leg. 

benytte, to use. 

beordre, to order. 

berede, to prepare. 

Beregning, computation. 

Berg, rock ; Berg - vcerk, 
mine. 

berige, to enrich. 

bero paa, to depend upon. 

berommelig, illustrious; Be- 
ro mmelse, renown ; be- 
romt, renowned, celebra- 
ted. 

bero re, to touch. 

berove, to deprive of. 

besidde, (besad,) to pos- 
sess. 

besjcele, to animate. 

Beshaffe7ihed, quality, con- . 
clition, nature. 

beskeden, modest. 

beskjamme, to disgrace. 

beskrive, (beskrev,) to de- 
scribe; Beskrivelse, de- 
scription. 



142 



VOCABULARY. 



Bir 



beskytte, to protect; Be- 
skyttelse, shelter, protec- 
tion; Beskytter, protector. 

beslutte, to resolve. 

besproenge, to sprinkle over. 

bestaa, (bestod,) to stand; 
2, endure ; 3, continue ; 
bestaa af, consist in. 

bestandig, constantly. 

bestemme, to determine; Be- 
stemmelses - sted, destina- 
tion. 

bestige, (best eg,) to ascend. 

Bestrcebelse, effort. 

besvare, to answer. 

besynderlig, peculiar. 

Bescetning, crew. 

besoette, (besatte,) to occu- 
py- 

Besog, visit; besoge, to vi- 
sit. 

betegnende, striking, signif- 
icant. 

Beting else, condition. 

betjene, to serve. 

betragte, to consider, look 
at; Betragtning, contem- 
plation. 

betro, to trust with. 

betrcede, (betraadte,) to set 
foot on, to enter. 



betyde, (betod or betydede,) 
to signify ; betydelig, con- 
siderable. 

betoenke, to consider; Be- 
tcenkning, hesitation. 

beundre, to admire ; Be- 
undring, admiration. 

bevare, to preserve. 

bevinget, winged. 

Bevis, proof; bevise, to 
prove. 

BevidstJied, consciousness. 

beveebne, to arm. 

bevoege, to move, agitate, 
stir; Bevcegelse, motion. 

Bevcertning, entertainment. 

Bibliotliek, library; Biblio- 
tliekar, librarian. 

bibringe, (bibragte,) to give, 
impart. 

bide, (bed,') to bite. 

bidrage, (bidrog,) to con- 
tribute. 

Bifald, approbation. 

Biflod, tributary river. 

Billede, picture, scenery; 
Billed-liugger, sculptor ; 
Billed-skjcerer, carver. 

Bind, volume. 

Birk, birch. 



Bir 



VOCABULARY. 



Bra 



143 



Birkebeins-tog, expedition 
of the Birkebeins (a polit- 
ical party in the civil 
wars of Norway in the 
12th century). 

Bisp = Bishop, bishop. 

Bistand, assistance. 

bitterlig, bitterly. 

Bjerg, mountain; B-dan- 
nelse, formation of the 
mountains ; B-flade, m- 
plateau; B-skrcent, brow 
of a m. 

bjerge, to save, help; bjer- 
ge sig, to be helped. 

Bjcelke, beam. 

blaa, blue ; blaa-oiet. blue- 
eyed. 

Blad, leaf. 

blande, to mix, blend. 

blandt, among. 

blank, stately. 

Meg, pale. 

bleset, blazed, having a 
white spot on the fore- 
head. 

Blik, glance, Mart Blik, 
clear insight. 

Blikstille, dead calm. 

Blindhed, blindness. 

blinke, to twinkle. 



blive, (blev,) to become, 
be; blivende, permanent. 

blodig, bloody ; Blod-mand, 
bloody man. 

Blomst, flower; blomstre, 
to flourish. 

blot, only. 

blusse, to blush. 

blcende, to dazzle. 

Blcest, blast, wind. 

bo, to live, reside, dwell; 
Bolig, abode, dwelling ; 
Bosted, home. 

Bod, (pi. Boder,) penalty. 

Bog, book, boglig, literary ; 
B-handler, bookseller ; B- 
irykkeri, printing office. 

Bonde, peasant, country- 

Bord, table. [man. 

Borg, castle. 

Borger, citizen ; Borger- 
krig, civil war ; borgerlig, 
civic, civil; dc Borgcrlige, 
the burghers. 

bort=borte, away. 

boscette sig, (bosatte sig,) to 
settle. 

Brag, din, roar, crash ; bra- 
gs, to boom, crackle. 

brat, (adv.) immediately; 
2, (adj.*) steep. 



144 



Bre 



VOCABULARY. 



Bog 



Bred, shore; B. afenFlod, 
bank. 

bred, broad; Biedde, 
breadth. 

Brev, letter. 

bringe, (bragte,') to bring; 
bringe det vidt, to be pro- 
ficient. 

Bringe = Bryst, chest. 

briste, (brast, brusten,') to 
burst. 

Broder, brother ; B-son, 
nephew. 

Brud, bride. 

Brug, use; bruge, to use. 

brumme, to growl. 

Brus, roaring; bruse, to 
rush. 

bryde, (brod, brudt,*) to 
break, rend; bryde ud = 
udbryde, to exclaim. 

Bryggekar, brewing vat. 

bryne, to sharpen. 

Brynje, coat of mail, cui- 
rass ; brynjekloedt, clothed 
in a coat of mail. 

Bryst, breast, chest. 

Brce—Snefond, snow drift. 

brcznde, to burn; brcende 

, En hide, to destroy one 
by fire. 



Branding, breakers. 

Bred, board. 

Brod, bread, 

Brode, guilt. 

brole, to bellow, groan. 

Bud, message; 2, order, 
command; Bud-stikke, 
bod-stick, message-stick, 

a hollow piece of wood, in 
which written messages are con- 
veyed from one locality to another 
in the most sparsely settled por- 
tions of the country. 

Bue, arch, bow; Bue-skyt- 
te, bow man. 

bugtet, tortuous. 

Bui, log. 

Bund, ground, bottom. 

By, city, town. 

byde, (bod, buden,} to of- 
fer, bid; 2, to order, to 
command ; 3, to invite. 

bygge. to build; bygge paa, 
to base upon ; Bygmester, 
architect. 

Bytte, booty, spoil, prey. 

Bceger, cup. 

BceIte = Belte. 

Bcenk, bench. 

bcere, (bar, baaren^) to bear, 
carry. 

Boge-blad, beach-leaf. 



JBoi 



VOCABULARY. 



D, 



] er 



145 



bole, to bend; b. sig bag- 
over, to swing backwards. 

Bolge, billow; B - gang, 
swell ; B-slag, lashing of 
the waves. 

Bon, prayer. 

bor, (burde,) ought. 

Borne-kopper, small pox. 

Bosse, gun ; Bosse - skud, 
gunshot. 

C. 

carmoisinrod, crimson. 
Chef, chief. 

Christendom, Christianity. 
Collega, colleague. 
conditioner e hos, to serve. 

D. 

da, then, when. 

Daab, baptism. 

daarlig, foolish ; daarligt, 

poorly, badly, ill. 
Dag, day ; daglig, daily ; 

Dags-lys, daylight; Dag- 

vcerk, daily occupation. 
Dal = Dal/ore, valley. 
dale, to sink, go down. 
Damp, mist, vapor, steam ; 

Damp-skib, steamer. 
Dannebrog = Danebrog, the 
7 



Danish flag ; D-fane, the 
D. standard. 

danne, to shape, form ; 2, 
to educate ; danne sig, (om 
Stedforhold,) be shaped 
by ; Dannelse, education, 
culture. 

Dands, dance ; dandse, to 
dance. 

Datiden, that age. 

dedicere, to dedicate. 

deilig, beautiful, charming. 

Del, part ; dele, to divide ; 
dels, partly; deltage (del- 
tog), partake. 

den, det, it. 

dengang, at that time. 

clenne, dette, disse, this, this 
one, these. 

der, (^r^m.reZ.) who, which, 
that, those. 

der, (adv.) there ; derfor, 
therefore ; derhen, thith- 
er ; derhos, besides ; der- 
imod, on the contrary; 
dernede, down there ; der- 
oppe, up there ; derpaa, 
thereon, then ; derud, out 
there ; derudefra, thence ; 
derved, thereby; dervcer- 
ende, there being. 



146 



Der 



VOCABULARY. 



Dyg 



Dere (yulg.*) = Eder, ( Ob- 
jective of J,) yon. 

desuden, besides that.more- 
over. 

desvcerre, alas. 

did, thither. 

Dige-hns, house on the 
dike. 

Digt, poem ; digte, to com- 
pose ; Digte-ku7ist, art of 
poetry ; Digter, poet ; Dig- 
terinde, poetess ; Digtning, 
poetical composition, poe- 
try. 

djcerv, bold ; Djcervhed, 
boldness. 

dobbelt, double. 

dog, though, however. 

DomJcirke, cathedral. 

drabelig, bold. 

Drage, dragon, a kind of 
war ship. 

drage, (drog,} to draw; 
2, travel ; drage til, emi- 
grate to, go to ; drage ud, 
go abroad; drage frem, 
draw forth, proceed ; dra- 
ge tilbage, retract ; drage 
hid i, march into. 

dreie, to turn. 

Dreng, boy. 



drikke, (drah, drukhen,') to 
drink. 

Dristighed, boldness. 

drive, (drev,*) to drive ; 1, 
drive Handel, to trade ; 2, 
drive Hand, to drift ashore. 

Dronning, queen. 

druhie, to drown. 

dryppe, "to drop, drip. 

drcebe, to kill, slay. 

droi, considerable. 

Drom, dream. 

due, be fit for. 

Dnft, fragrance ; duftende, 
fragrant. 

Dug, dew. 

dumdristig, fool-hardy. 

dumpe, to dump. 

dundre, to thunder. 

dunkel, dim, dark. 

Dunst, vapor ; D-krands, 
wreath of vapor. 

Dvcerg, dwarf; D-birk, d- 
birch ; D-hal, hall of 
dwarfs ; D-slcegt, race of 
dwarfs. 

dyb, deep ; Dyb, abyss. 

Dyd, virtue ; dydig, virtu- 
ous. 

dygtig, able ; Dygtighed, 
ability. 



Dyn 



VOCABULABY. 



Erie 



147 



Dynge, drift, heap. 
Dyr, animal. 
dyrke, to cultivate. 
Dyst, combat. 
Dcek, deck. 
doekke, to cover. 
dcempe, to subdue. 
dcemrende, dawning. 
do, to die ; dod, dead ; Dod, 
death; Dods-kamp, agony. 
dole, to endure. 
dolge, (jdidgte^) to conceal. 
Don, rumbling, booming. 
Dor, door. 
dove, to deafen. 

E. 

Eder, ( Objective of 1,) you. 

een, eet, one ; med eet, all 
at once. 

efter, after, according to ; 
efterat, after. 

Efterfolger, successor. 

efterhaanden, gradually, by 
and by. 

Efterklang, resonance, re- 
semblance. 

Efterkommer, descendant, 
pi. posterity. 

Efterretning, news. 

eftersom, as. 

Eftertid, posterity. 



Eg, edge. 

egen, own, peculiar. 

Egenskab, quality; i Jivilken 
E., as such. 

Egn, region. 

ei = ikke, not. 

eiendommelig, character- 
istic ; Eiendommelighed, 
characteristic. 

Eier, owner. 

Elendighed, misery. 

eller, or. 

ellers, else. 

elske, to love. 

Elv, river ; Elvefar, course 
of the river. 

Embede, office. 

Emne, theme, substance. 

end, than, 2, even, 3, still ; 
endnu, yet ; endog, even ; 
en dskjondt,dl though; end- 
da, even then. 

endeel, some. 

endelig, at last, at length. 

ene, alone ; eneste, only 
one, only, single. 

Enekoyige, sole king. 

eneraadende, uncontrolled. 

Enerbusk, juniper. 

Enevolds-magt = Enevolds- 
vcelde, absolute power. 



148 



Enf 



VOCABULARY. 



Fas 



enfoldig, simple. 

engang, once ; ikke engang, 
not even. 

Engel, angel. 

Enhed, unity. 

Enhver, every one. 

Enke, widow. 

enkelt, individual, single ; 
pi. enkelte, a few ; Enkelt- 
mand, individual. 

e nsfo rmig, uniform . 

enstemmig, unanimous. 

enten — eller, either — or. 

entre sig op, to climb up. 

erf are, to learn, experience. 

erTiolde = erhverve, to ob- 
tain, acquire. 

Erindring, memory, rem- 
iniscence. 

erkjende, to admit, ac- 
knowledge. 

erkloere, to declare. 

erncere, to support. 

erobre, to conquer ; Ero- 
brer, conqueror. 

etslags, kind of. 

Eventyr, tale. 

evig, eternal. 

Evne, faculty, ability. 

F. 

faa, few. 



faae, (fik,} to get, receive, 
obtain. 

Fad, cask, barrel. 

Fader, father. 

fage =feig. 

fager, fair. 

Fakke l-bcerer, torchlight- 
bearer. 

Fold, fall ; falde, to fall, 
drop, tumble ; det folder 
ham ind, he calls to mind. 

Fane, standard. 

fange, to capture ; Fange, 
prisoner. 

Fantasi, fantasy, fancy, im- 
agination. 

fare, (foer,^) to travel, go; 
f-afsted=fare hen,to rush 
away ; f-omkring, to travel 
around ; f-op, to start up ; 
fare til Jorden, be carried 
to the grave. 

Fare, danger ; farlig, dan- 
gerous, perilous. 

Fart, journey, 2, hurry, 
speed. 

Farvand, navigable water. 

farve, to color ; Farve, tint, 
color. 

Farvel, farewell. 

fast, firm ; Eastland, con- 
tinent. 



Fat 



VOCABULARY. 



Fol 



149 



Fattelse, comprehension. 

fattig, poor, deficient ; Fat- 
tigdom, poverty. 

favne, to embrace. 

feide=^kjcempe, to fight. 

fcie, to sweep. 

feig, cowardly ; 2, fated 
soon to die. 

Fell, fault ; tage F., to mis- 
take. 

Feldt-herre, general. 

Ferhsvand, lake. 

Fiende, enemy ; fiendtlig, 
hostile ; Fiendtlighed, hos- 
tility. 

fin, fine, delicate. 

finde, (fandt, funden,*) to 
find ; /. sig i, to submit 
to ; /. Sted, take place. 

fire ned, to lower. 

Fisher, fisherman. 

Fjed, step, 

Fjeld, mountain ; F-af- 
hceng, m-projection; F-af- 
styrtning, m-precipice ; f- 
hygt, rocky ; F-dal, m-val- 
ley ; F-Jdoft, m-crevice, 
ravine ; F-knat, rock ; F- 
marh, m-plateau ; F-pynt, 
m-point; F-sprcekke, m- 
fissure ; F-top, m-peak ; 
F-vidde. m-plateau. 



Fjerding, quarter of a mile. 

fjern, far, distant ; Fjern- 
syn, distant view. 

Fjord, fiord, bay. 

flaa, to skin. 

Flaade, fleet. 

Flade, area, plain. 

flagre, to flutter. 

Flamme, flame. 

flersidig, varied. 

fleste, the most. 

Flid, diligence ; flittig, dil- 
igent. 

-Flod=Flv. 

FM, flock. 

Flor, gauze. 

Flugt, flight. 

fly, to fly, flee. 

flyde, (flod,*) to flow ; 
flyde over i, to melt into. 

flygte—fly- 

flyve, Cfloi,') to fly. 

Floi, wing. 

Floiten, whistling. 

Fod, foot. 

Folgefond, a glacier near 
the western coast of Nor- 
way. 

Folk, folk, people; Folke- 
dlgtning, popular poetry ; 
F-fantasi, popular imag- 
ination ; F-ret, interna- 
tional law. 



150 



For 



VOCABULARY. 



Ft 



or 



Foraar, spring. 

Foragt, disdain, contempt, 
despite. 

foran, in front of. 

forandre, to change. 

for at, to; for sent=for 
silde, too late ; for-Skyld, 
for-sake. 

forbande, to curse. 

forbause, to astonish ; For- 
bauselse, astonishment. 

forbedre, to amend, im- 
prove. 

Forlen, fore-leg. 

forbi, by, past; 2, at an 
end. 

forbinde, Qforbandt, for- 
bunden,') to connect, ally 
with ; Forbindelse, com- 
munication, connection. 

forbittret, enraged. 

Forbjerg, cape. 

forblive, (forblev,*) to re- 
main. 

fordetmeste, mostly. 

fordi, because. 

fordoble, to double. 

fordre, to demand; For- 
drlng, demand. 

fordrive, Qfordrev^) to ex- 
pel. 



fordankle, to darken, to 
obscure. 

Fordybning, recess. 

fordolge, Qfordulgte,') to 
conceal. 

Fore drag, delivery. 

forefalde, to take place. 

forekomme, to appear. 

forelsket, in love with, en- 
amored of. 

Forelcvsning, lecture. 

forene, to unite, combine ; 
Forening, union; i For- 
ening, in concert, jointly. 
forestille for, to introduce 
to. 

Forestilling, perception, ex- 
planation. 

foretage, Qforetog,) to un- 
dertake. 

forfatte, to compose, write ; 
Forfatter, author. 

forfriskende, refreshing. 

forfa ; rdelig, terrific. 

Forfolgelse, persecution. 

forgjeve s = to rgjceves, in 
Vain. 

Forgjcenger, predecessor. 

forglemme, to forget, 

Forgrund, foreground. 

forgatte = forglemme. 



For 



VOCABULARY. 



For 



151 



forhindre, to prevent. 

Forhold, 1, relation; 2, 
proportion ; 3, conduct ; 
forholdsvis, proportion- 
ately. 

Forhoved, forehead. 

forjage, (forjog,) to expel. 

forhlare, to explain. 

forhlcede, to disguise. 

forknyt, cowed. 

forhynde, to proclaim, an- 
nounce; Forl-ynder, pro- 
fessor, proclaimer. 

forlade, Qforlod^) to leave, 
desert ; forlade sig paa, to 
rely upon. 

forlange, to demand. 

Forlig, agreement, recon- 
ciliation; forlige sig wed, 
be reconciled to. 

forlcengst, long ago. 

Forlob, lapse, expiration ; 
forlobe, to elapse, expire. 

forlobe sig, to blunder. 

formedelst, on account of. 

former e sig, to multiply. 

formodentlig, probably. 

Fornemmelse, sense, sensa- 
tion. 

fornoiet, happy. 

forplante, to propagate ; 



Forplantning, reproduc- 
tion, propagation. 

Forraad, store. 

forrest, foremost. 

Forretning, business. 

Forrceder, traitor. 

forsamle, to gather ; for- 
sarnies, convene, meet to- 
gether. 

forsegle, to seal. 

forsikkre, to assure. 

Forskjel, difference ; for- 
sljellig, different. 

forskrcelAe, to frighten ; 
Forskrcekkelse, fright. 

forstaa, Qforstod,*) to un- 
derstand. 

forstcerke, to strengthen, 
reinforce. 

forstode, to cast off. 

forsvare, to defend ; For- 
svars-midler, means of de- 
fence. 

forsvinde, (forsva?idt, for- 
svunden,') to disappear. 

for syne, to furnish, supply; 
Forsyning, supply : for- 
synlig, provident. 

Forsog, attempt. 

fortjene, to merit, deserve ; 
Fortjeneste, merit, profit. 



152 



For 



VOCABULARY. 



If re. 



fortrolig, familiar. 
fortscette, Qfortsatte^) to 

continue ; Fortscettelse, 

continuation. 
fortcdle, (^fortalte^) to tell; 

Fortcellemaade , manner of 

telling. 
forud, before, ahead. 
foruden, besides, except. 
forundre sig, to wonder; 

det forundrer mig, it ap- 
pears to me wonderful. 
forvandle, to change. 
Forveien, i F., previously, 

in advance, 
Forventning, expectation ; 

forventningsfuld, full of 

expectation. 
Forvilding, complication. 
forvilde, to lead astray. 
forvinde, Qforvandt, for- 

vunden,) to recover from. 
Forvirring, confusion. 
forvisse, to assure. 
forvoven, audacious. 
foroeldet, antiquated. 
forcere, to present with. 
Fos, waterfall. 
fra, from ; 2, forward. 
Fraade, froth, fraade, to 

froth. 



FranJcrig, France. 

fraraade, to dissuade. 

fratage, (fratog,} to take 
away. 

fravxrende, absent. 

Fred, j)e&ce;frede, to pre- 
serve ; Fredsomhed, peace- 
fulness. 

freidig, undaunted. 

frelse, to save; Frelse, res- 
cue, salvation. 

frem, forward, forth. 

fremadskridende, advan- 
cing. 

Frernbringelse, product. 

frembrydende, emerging. 

frembyde, {frembod^frem- 
buden^) to present. 

fremdeles, furthermore. 

fremfor, above, in prefer- 
ence to. 

Fremgang, progress. 

fremherskende, prevailing. 

fremhceve, to set out, show 
off, present. 

Fremme, progress; frem- 
me, to further. 

fremmed, foreign. 

fremragende, prominent. 

fremskynde, to accelerate, 
to further. 



Fre 



VOCABULARY. 



For 



153 



fremspringende, project- 
ing. 

fremstrakt, stretched forth, 
projecting. 

Fremtid, future. 

fremtr&de, (fremtraadte,*) 
to appear. 

fri, (adj.} free ;/W, (verb) 
= befri, to deliver; Fri- 
lled, liberty; Fristed, a 
freeplace; Fristund, leis- 
ure time. 

Friherre-stand, baronetcy. 

frisk, fresh ; Friskhed, 
freshness. 

Frist, respite. 

from, pious. 

Frugt, fruit ; frugtbar, fer- 
tile, available. 

frygte, to fear; frygtelig, 
formidable. 

Fugl, bird; Fugle-sang, song 
of birds. 

fuld, full; fuldstcendig, con- 
summate, complete ; fuld- 
takke, render due thanks. 

funkle, to sparkle. 

Fure, furrow; furet, fur- 
rowed. 

fylde, to fill. 

Fylking, order of battle. 
7* 



fcedrelandsk, patriotic. 

fjel, dreadful. 

fcelde, to fell, cast down. 

fcelles, common. 

fcengsle, to arrest, capture. 

Fcerd, conduct, proceed- 
ing. 

fcerdig, finished ; 2, ready ; 
3, dexterous ; Fcerdighed, 
dexterity. 

fcerrest, (superl. of fact,} 
fewest. 

fcBste, to fasten. 

Fcestning, fortress. 

Fcetter, cousin. 

Fode, food. 

fode, to feed; 2, to bear; 
Fode - by, native town ; 
Fodsel, nativity, birth; 
ved Fodsel, by succession. 

Foie, cause, reason. 

foie til, to add to ; foie sig 
efter, to conform to. 

foie, to feel; Folelse, feel- 
ing. 

Folge, retinue, company; 
2, consequence. 

folge, (fulgte,) =efterfol- 
ge, succeed, follow ; =led- 
sage, accompany. 

for, (adj.) stout. 



154 



For 



VOCABTXLAKY. 



G-je 



for, {prep, conj.') before. 

fore, to carry ; fore ind, to 
introduce; fore Krig, to 
wage war; fore et Liv, 
lead a life ; fore Or det for, 
to speak for ; fore et Skib, 
command a ship. 

Foldings- skude, transport-, 
vessel. 

forst, first ; Forstningen, i 
F., at first; forstnoevnte, 
first mentioned. 

G 

gaa, Qgik,) to go ; det gaar 
ham bedst, he has the best 
luck ; gaa indpaa, to agree 
to ; det gaar ham slet, he 
has bad luck ; gaa tilhaan- 
de, to assist. 

G-aard,£&vm; Graards-hund, 
watch dog. 

Graarsdagen, yesterday. 

gabe, to yawn. 

G-age, salary. 

gammel, old. 

Grammen, joy. 

G-ang, walk; 2, time; 3, 
course. 

Grange-Rolf, the walking 
Rollo. 



ganske, quite. 

Greheimeraad, privy-coun- 
sellor. 

geistlig, ecclesiastical, cler- 
ical. 

Greni, genius. 

Grevoer-fabrik, gun factory. 

gifte sig med, to marry. 

giftig, venomous. 

Grisp, gasp. 

give, (gav,} to give ; give, 
op sin Aande, give up the 
the ghost ; give Slip paa, 
let go. 

Grjenfoder, restorer. 

gjenlyde, Qgjenlod,*) to re- 
sound. 

gjennem, through. 

gjennemblade, run through. 

gjennemfore, carry through 

gjennemspeide, to recon- 
noitre. 

gjennemstromme, to tra- 
verse. 

gjennemtrcenge, to per- 
meate ; gj ennemtrozngen- 
de, piercing, 

Grjenstand, object, matter. 

gjerne, willingly, readily; 
2, commonly. 

Gfjerni?ig,woT^, act, action. 



Gje 



VOCABULARY. 



Gro 



155 



93 ev t gallant. 

gjalde, (gjdldf) to be worth; 
det gjoelderham, it is aimed 
at him, hits him ; g, for, 
to pass for , det g. Livet, 
the life is at stake; naar 
det gjcelder, when wanted. 

gjo, to bark, Gjden, bark- 
ing. 

gjore, (gjorde,) to make, 
do. 

Glands, glory, lustre, 
splendor. 

Glar=Glas, gxass. 

Glavind, glaive, sword. 

glimre, to glitter ; glimren- 
de,. splendid. 

Glimt, glimpse, flash ; glim- 
te, to gleam. 

glup, (vidg.} excellent. 

Glcede, joy, glee. 

glo'de, to glow. 

Gnisi, spark. 

god, good. 
Gods, goods, estate. 
. gold, barren. 

graa, gray ; graa-gul, gold- 
en-gray ; graa-gron, gray- 
green , graahcerdet, gray- 
headed. 

Graad, tears. 



Grad, degree. 

gram, wroth. 

Grande, neighbor. 

grassere, to prevail. 

Grav, grave ; grave, (grov,*) 
to dig; Grav-houg, mound. 

Gren, branch. 

gribe, (greb,') to grasp ; gri- 
be fat i, take hold of. 

Gru, horror; gruopva?kken- 
de, shocking. 

Grube, mine. 

grum, cruel, ferocious ; 
Grumhed, cruelty. 

Grund, ground, founda- 
tion ; 2, reason; p aa Grund 
af^on account of: grunde 
=grundla?gge, to make, 
found ; Grund-ide, funda- 
mental idea; Grund-lov, 
fundamental law, consti- 
tution. 

Grus, gravel. 

grusom = grum; Grusom- 
hed= Grumhed. 

greed e, to weep. 

Greendse, border. 

Grces, grass. 

grcesk, Greek. 

Grocle, growth. 

gron, green, verdant. 



156 



Gub 



VOCABULARY. 



Hel 



Gubbe, old man, veteran. 
Gud, God; Gude-Billede, 

image of a god ; gudfryg- 

tig, pious. 
Guld, gold ; Guld-horn, 

drinking horn of gold. 
gunstig, favorable. 
gul, yellow. 
gylden, golden; Gyldenbud, 

golden messenger, (i. e. 

the sun) ; Gyldenstykke, 

gold brocade. 
Gysen, shudder. 

H. 

Haab, hope ; haabe, to hope. 

Haand, hand. 

Haar, hair ; Haarfager, the 
fair-haired. 

haard, hard, harsh. 

Hale, tail. 

hale, to haul, pull, draw. 

halv, half, Halvkugle, hem- 
isphere. 

hamre, to hammer. 

han, he. 

Handel, commerce ; H-con- 
tor, mercantile office ; H- 
forsog, commercial ven- 
ture. 

handle, to act. 



Harme, wrath. 

harmonere, to harmonize. 

hastig, hasty. 

Haug, mound. 

Hav, sea, ocean; Hav-boer, 

dweller on the shore ; H- 

frue, mermaid; h-om- 

krandset, encircled by sea; 

H-skodde, fog from the 

sea ; H-speil, level of the 

ocean. 
Have, garden. 
Havn, haven, harbor, port. 
hed, hot ; blive hed, to flush, 

to feel his spirit burning ; 

Hede, heat. 
hedde, (hed,) be called, be 

said. 
hedensk, heathenish ; He- 

denska b, heathenism ; Hed- 

ning, heathen. 
heftig, violent, vehement. 
Hegn, fence, enclosure; 2, 

protection. 
Hei=Hoide, height. 
Heilo, plover. 
heise, to hoist. 
hel, whole; helt, wholly, 

quite. 
Helbred, health. 
heldig, successful. 



Hel 



VOCABULARY. 



Eof 



157 



Helding, slope. 

heller ikke, nor ; Heller in- 
gen = heller ikke nogen, 
nor any ; heller e, rather. 

hellig, holy , Hellig dom, 
sacred thing ; hellige, to 
consecrate. 

Helt, hero ; Heltinde, hero- 
ine ; H-mod, heroism ; H- 
old, age of heroism. 

hemmelighedsfuld, mysteri- 
ous. 

hen, away, off, on. 

hengaa, (hengik,~) to elapse. 

hengiven til, addicted to. 

henimcd, towards. 

henrykke, to enrapture. 

Henseende, regard, respect. 

Hensigt, intention. 

hente, to fetch. 

her, here ; herover, hereby. 

herlig, glorious, excellent ; 
Herlighed, glory, excel- 
lence. 

Hr., Mr. ; Herre, lord ; Her- 
re -foe rd— Hcer-fcerd, war- 
fare ; Herre-gaard, manor- 
house. 

herske, to rule, reign. 

Hertug, duke. 

Hest, horse; Heste-rgg, 
horseback. 



Hevn, vengeance. 

hidindtil—hidtil, hitherto. 

hidsig, hot-headed. 

hilse, to hail, greet. 

Himmel, sky, heaven ; Him- 
merige, heaven, kingdom 
of heaven. 

hin,(hint, Ame,)that, those. 

hinanden, each other. 

hindre, to hinder. 

hinsides, beyond. 

Hird-mand, attendant. 

hist, yonder. 

Hjalte, hilt. 

Hjelm, helmet. 

hjelpe, (hjalp, hjulpen,') to 
help, assist; Hjelp, help, 
assistance. 

hjem, home ; hjemme, at 
home; Hje?n-komst, arrival 
at home ; Hj em-land, na- 
tive land; Hjem-stavn= 
Hjem-sted, homestead ; 
hjemsogt, visited. 

Hjerne, brain. 

Hjerte, heart; Hjerte-blad, 
shoot; hjerte-rod, heart- 
red, blood-red. 

Hob, crowd, heap. 

Hof, court ; Hof-mand, 
courtier. 



158 



Hoi 



VOCABULARY. 



Hoen 



Hold, distance. 

holde* to hold; holde sig= 
holde ltd, hold out. 

Houg=Haug. 

Hoved, head ; Hoved-colon- 
ne, main column; Hoved- 
feil, principal fault ; hoved- 
sagelig, principally; Ho- 
ve d-stad, capital. 

Hud, skin. 

Hue, cap. 

hue, to please. 

hugge, to hew; Huggen, 
hewing. 

huld, faithful, loyal, lovely. 

humoristisk, humorous. 

hun, die. 

Hand, dog. 

Hunger snod, famine. 

hurtig, rapid ; Hurtighed, 
rapidity. 

Hus, house , H-andagt, do- 
mestic worship ; H-ly, 
shelter, H-kerer, private 
teacher. 

Hustru, wife. 

livads what. 

hvcm, who, whom. 

hvei\ each, every. 

hverandre* one another. 

Hvermand=Enhver, every 
one. 



hverken — eller, neither — 
nor. 

Hverv, task. 

livid, white. 

hvile, to rest; Hvile, rest; 
H-sted, resting place. 

hvilken, who, which; livil- 
kensomhelst, whichsoever. 

Hvinen, whistling. 

hvirvle sig, to whirl. 

hvis, (Possessive of hvo,) 
whose. 

hvis, (conj.~) if. 

hviske, to whisper. 

hvo, who. 

hvor, where, how ; hvordan, 
how ; hvorefter, where- 
upon ; hvorhos, besides 
which; hvorimod, while 
on the contrary ; hvorved, 
whereby. 

hglde, pay homage to ; Hyl- 
dest, homage. 

Hymne, hymn. 

Hyrde, herdsman. 

liyre, to hire. 

Hytte, hut. 

Hceder, glory; hoedre, to 
honor. 

Heel, heel. 

hcende, to happen. 



Hoen 



VOCABULARY. 



Ind 



159 



hoenge, (Jiang^) to hang; 
hoenge udover, to 'project. 

Her, army; H-forer, gen- 
eral. 

Hcerde—Skuldre, shoul- 
ders. 

hcerje, to harry, ravage. 

hcevde, to maintain, vindi- 
cate. 

hceve, to raise ; hceve sig, to 
rise. 

hoi, high, lofty; 2, loud; 
hoit, highly; 2, loudly; 
3, dearly ; Hoi, hill ; Hoi- 
de, height; Hoide-ryg, 
ridge ; Hoide lungs en 
Flod, bluff, Hoifj 'eld, high 
mountain; Hoislette, pla- 
teau; Ho istbefalende, gen- 
eral-in-chief ; Hoi-scede, 
elevated seat ; hoitstaaen- 
de, of high standing. 

hoire, right. 

hoitidelig, solemn. 

horbar, audible ; hore, to 
hear. 

Host, crop, harvest. 

Hovding, chief. 



I. 



I, you. 



i, m, 

idet, as, at the same time. 

Idrcet, deed, action. 

ifjor, last year. 

if^rt? wz^rf, going to. 

ifolge, according to. 

if ore, to draw on. 

igjen, again. 

ihcende, in hand. 

ikke, not; ikkedestomindre, 

nevertheless; ikke engang, 

not even. 
Hand, on shore. 
Ild, fire; ildagtig, fiery; 

Ildebrand, fire ; Ildlandet, 

Terra del Fuego. 
ilde, ill, badly, 
ife, to speed, hasten. 
imellem, between. 
imidlertid, meanwhile. 
imod, against. 
imponerende, imposing. 
imode, (adv.~) to meet ; imo- 

degaa, go to meet. 
ind, in; indi, into; indtil, 

until, unto. 
Indbildnings-kraft, imagin- 
ation. 
indbyde, (indbod, indbu- 

den,) to invite. 
indbyrdes, mutual. 



160 



Ind 



VOCABULARY. 



Ive 



inde, in, within : inde i, in- 
side; inden, within, be- 
fore ; indenfor, inside, 
within. 

ind eholde, to contain; Ind- 
hold, contents. 

Indflydelse, influence. 

Indfodt, native. 

indgaa paa, (indgik paa,^) 
to agree to ; Indgang, in- 
gress. 

indhylle, to wrap. 

indlade sig med, (indlod 
sig med,^) to join with; ind- 
lade sig paa, enter into. 

indie de, to introduce. 

indi*e, inner, interior. 

indromme, to cede to. 

indse, (indsaa^) to see, 
comprehend ; Indsigt, in- 
sight. 

indslaaren, indented. 

Indskrift, inscription. 

Lid so, lake. 

indtage, (j.ndtog,) to carry. 

Indtrylc, impression. 

indtrcede, (indtraadte,~) to 
enter into. 

indtrceffe\ (indtraf, indtruf- 
fen^) to occur. 

Indtcegt, income. 



Indvaaner, inhabitant. 

indvikle, to entangle. 

indvirl'e paa, to influence. 

indvcelte, to roll in. 

ingen, intet, no, none, no- 
body, nothing; ingenlun- 
de, not at all; ingensinde, 
never. 

Ingenior, engineer. 

interessant, interesting ; in- 
teressere sig for, to have 
interest in. 

intet, see ingen. 

Is, ice ; Is-brce, glacier ; Is- 
land, Iceland. 

isandhed, indeed, verily. 

isprmngi med } shot through 
and through with. 

Isse, crown (of the head). 

istand, able; istandbringe 
(istandbragte,*) to estab- 
lish ; Jcomme istand, be es- 
tablished. 

istedetfor, instead of. 

istyhJcer, asunder. 

iscer, especially, in particu- 
lar. 

itrceh, in succession. 

itu=istykJcer. 

Iver, zeal ; ivrig, eager, zeal- 
ous. 



Iffv 



VOCABULARY. 



Ki 



ir 



161 



iovrigt, besides. 



ja, yes. 

jage, (jog,^) to chase, drive, 
hunt ; j. i Landflygtighed, 
force to excile ; Jagt, hunt- 
ing; Jagt-flaske, hunter's 
flask. 

Jammer, wretchedness. 

Jarl, earl; Jarle-stol, earl- 
stool ; Jarledomme, earl- 
dom. 

J*ff> L 

Jmifo/rc?,ordeal of hot iron. 
jevn, plain. 

jevnlig, frequently. 

jevnsides, parallel, side by 
side. 

jo, indeed. 

Jord, earth ; J-art, species 
of earth; J-bund, soil; J- 
brug, farming ; J-magne- 
tisme, terrestrial magnet- 
ism. 

jubilere—juble, to shout 
with joy. 

Jul, yule, christmas ; Jule- 
glide, christmas feast. 

juridisk, juridical. 

jydsk, Jutlandish. 



Jodeland, Palestine ; jo- 
disk, Jewish. 
JokuL glacier. 

K. 

Kaar, circumstances, con- 
dition. 

Kaarde, sword. 

Kaart=Kart, map. 

Kald, call, calling ; kalde, 
to call. 

Kamp, war, combat. 

Kampe-sten, rock. 

ban, can. 

Kanon, cannon ; K-skud, 
cannon-shot. 

Kant, edge, brink, side. 

Kappe, mantle. 

Karl, fellow, swain, boy. 

Karren (af en Rype), the 
earring or cawing of a 
ptarmigan. 

kaste, to cast, throw. 

katholsk, catholic. 

Keiserdomme, empire. 

Kikkert, spy-glass. 

Kilde, spring, fountain, 
source : Kilde-vozld, foun- 
tain-head. 

Kind, cheek. 

Kirke, church. 



162 



Kje 



VOCABULARY. 



Kon 



kjende, to know; Jcjende- 
ligt, perceptibly , Kjende- 
m&rue^ sign, Kjendsgjer- 
ning, fact. 

Kjerne, centre, kernel. 

Kjortel, coat. 

kjajk, brave ; Kjeekhed, bra- 
very. 

kjiBmpe^ to fight: Kjcempe, 
champion ; Kjcempe -rad, 
row of champions. 

Ijosr, dear; hjoerkommen, 
acceptable. 

kjole, to cool. 

kjore, to drive, ride. 

Llage over, to complain of. 

Klang, sound. 

kleippe, to pat. 

Tdar, clear, bright; Hare 
sig, to go clear. 

hlattre op i, to climb. 

klinge, (hieing,} to sound. 

Klinge, sword. 

Klint, cliff. 

klippe, to clip, cut. 

Klippe, rock ; K-blok, 
block of stone, K-borg, 
mountain-castle ; K-rand, 
mountain-edge. 

Klit, down. 

Klode, globe. 



klog, prudent. 

Klokke, clock. 

Kloster, cloister. 

Klov, (pi Klover,) cloven 

foot. 
Klubbe, club. 
kluntet, clumsy. 
kloede, to dress. 
Kloft, chasm, fissure, cleft. 
kneise, to tower. 
Kniv, knife ; Kniv-stik, stab 

with a knife. 
Knop, knob, bud; Knop- 

Dannelse, formation of 

buds, budding. 
knuse, to crush. 
knytte, to knit, unite, tie; 

k. til, attach to. 
Knee, knee. 

kneekke, to crack, crush. 
kneele, to kneel. 
Kobbel, collar. 
kobber-skoet, copper-shod. 
koge, to boil. 
koldblodig,. cold. 
Kolos, colossus, colossal ob- 
ject, 
komisk, comic. 
komme, to come ; komme an 

paa„ to depend on. 
Kone, wife. 



Kon 



VOCABULAKY. 



Lag 



163 



Konge, king, K-dom=K- 
rige, kingdom ; K- stol, 
throne , kongelig, royal. 

Kor, choir, chancel. 

Kors, cross , korse, to cross ; 
korsfcestet, crucified. 

kort, short; korte, to short- 
en. 

koste, to cost. 

Kraft, power; krafbig, 
powerful, energetic. 

Krat, copse, shrub. 

kravle, to crawl. 

Krig, war : K-list, strata- 
gem, K-kunst, tactics. 

Krone :, crown; Kron-pinnds, 
crown-prince ; krone, to 
crown. 

Krop, body. 

krumme, to bend. 

krybe, Qcrob,) to creep; k. 
i Skjul, to hide one's self. 

kryddret, seasoned. 

krcenge, to lurch. 

krcenke, to violate, grieve. 

kr(Eve\ to crave, demand, 
claim. 

Kudsk, coachman. 

Kuffert, trunk. 

Kugle, ball. 

Kulde, cold. 



kun=.kunH, only. 

Kundskab, knowledge. 

kunne, 1, infinitive of kan ■; 
2,—kjende, to know. 

Kunst, art, kunstig, artifi- 
cial, ingenious; K for- 
standig=K-kjender, con- 
noisseur ; K-skole, school 
of arts, K-vcerl—K-gj en- 
stand, work of art. 

Kurs, course. 

Kurv, basket, 

Kviddren, chirping. 

Kvinde, woman. 

kvit, quit, rid, olive kvit, 
to get rid of. 

kvtede=synge, to sing. 

kyndig, skilled. 

kysse, to kiss. 

Kyst, coast ; K-boer, inhab- 
itant of the coast; R- 
maaler, coast surveyor. 

L. 

laane, to lend, borrow. 

Laar, thigh. 

lade, (lod,^) to let, cause ; 

lade (ladede,) et Skib, to 

load. 
Lag, layer. 



164 



Lan 



VOCABULARY. 



jW 



Land, country; lande, to 
land ; Landflygtiglied, ex- 
ile ; Land-gang = Land- 
stigning, landing; Land- 
Kaart — Kaart ; Lands- 
mand, countryman; Land- 
skab, landscape. 

tang, long; langagtig, long- 
isli, lengthy; langs, along. 

lange efter, to reach after. 

langscm, slow. 

langtfra, far from. 

Larm, alarm. 

laset, tattered. 

laste, to blame. 

Latter, laughter. 

Laztrbcer - krands, laurel 
wreath. 

lav, low. 

Lav-art * lichen. 

Lavine, avalanche. 

h, (7^,) to laugh. 

led, loathsome. 

lede efter, to seek. 

Lcdelse, direction. 

ledsage, to accompany; 
Ledsager, companion. 

legere, to donate. 

Leie, bed; Leie-sted, rest- 
ing place. 

Leir, camp; hire sig, to 
encamp. 



Lem, limb. 

hmpe, to accommodate. 

let, easy, light ; lettelig, eas- 

iiy. 

leve, to live ; levende, lively; 

Levetid, life. 
levne, leave to. 
Li=Lide, slope. 
liden, (lidet, lidt,} little. 
liflig, pleasant. 
Lig, corpse. 
lige, straight ; 2, alike ; lige 

mod JVord, due north ; L i 

Kanten, just at the border; 

Ligeberettigelse, equal 

rights ; ligehdes, likewise ; 

ligeoverfor, right opposite ; 

ligesaa, as, likewise; lige- 

som, as. 
ligge, (laa,') to lie, make a 

stay. 
Lighed, similarity; ligne, to 

resemble ; lignende, simil- 
ar. 
lilh=.liden. 
Linie, line. 
Linned-vcever, linenwea- 

ver. 
List, fraud. 
Liv, life ; Livs-bane, career ; 

r'vlig, lively. 



Lod 



VOCABULARY. 



Los 



165 



lodret, perpendicular, ver- 
tical. 

Lov, law ; Lov-bog, code. 

Lov, leave ;faae Lov, to be 
allowed. 

love, to promise. 

love=lovprise, to praise, to 
laud. 

lude, to stoop ; lude ud over, 
to lean forward. 

Lue, flame, blaze; luero'd, 
flame-colored. 

Luft, air, sky ; luftig, airy ; 
Luft-spring ', gambol. 

Z%A'&e op, to unlock, open. 

Lund, grove. 

Lur, lure, (a wooden trum- 
pet, 5 feet long}. 

lure, to lurk, to watch. 

Luthersle, Lutheran. 

lyde, (lod,*) to sound; Sva- 
ret lod, the answer was; 
lydelig, loud. 

lyde=adlyde, to obey. 

Lykke, luck, fortune. 

lykke 3, to succeed ; det lyk- 
kes ham, he succeeds. 

Lyn, lightning, flash ; lyne, 
to lighten. 

Lys, candle, light; lyse, to 
shine, to light. 



lyserod, pink. 

Lyst, delight, pleasure, de- 
sire, inclination ; lystig, 
merry ; Lyst-jagt, yacht. 

lytte, to listen. 

Lcebe, lip. 

Lceg=Lcegmand, layman. 

Lcege, physician. 

Icegge, (lagde,) to lay ;la?g- 
ge sig efter, to apply one's 
self to, Icegge sig ud med, 
to pick a quarrel with. 

Lcengde, length. 

loenges, to long; Lcengsel, 
longing, desire. 

Icerd, learned ; Lcerdom, 
learning; Icere, to learn, 
2, teach ; Lcere, doctrine ; 
Lcerer, teacher ; Icererig, 
instructive. 

Icese, to read ; Lceser, read- 
er ; Lcesning, reading. 

Lob, course; lobe, to run. 

lofte, to lift. 

Lofte, vow, promise. 

lose, to loose, untie ; losri- 
rive, (losrev,) to pull 
loose; losslippe, (-slap, 
-sluppen,) to let loose; 
lossluppet Svcerd, drawn 
sword. 



166 



Lov 



VOCABULARY. 



Men 



Lov, leaf, foliage. 

M. 

maa, must. 

Maade, manner, way. 

Maal= Tungemaal, tongue, 

language. 
Maal, measure; Lcengsels 

Maal, object of longing. 
Maane, moon. 
Maane d, month. 
maaske, may be, perhaps. 
Mad, meat, victuals. 
Mag, comfort, ease, leisure. 
3Iagen, the like. 
Magnet-naal, magnetic 

needle. 
Magt, might, force, power ; 

staa ved Magt, be in force; 

magte, to have strength 

to. 
male, to paint; malerisk, 

picturesque. 
man, they, one. 
Maud, man; 2, —JEgte- 

mand, husband ; Mand- 

dom, manhood; mandig, 

manful, manly ; Mand- 

skab, men, troops. 
'mange, many; mangfoldig, 

manifold; Mangfoldighed, 

multitude. 



Mangel, want. 
Mark, field. 
Marmor, marble. 

marschere, to march. 

Martyr-kvide, pain of mar- 
tyrdom. 

Marv, pith. 

mat, faint. 

Matros, sailor. 

med, with. 

?nedbringe; (medbragte,*) to 
bring along with. 

Meddelelse, narrative, com- 
munication. 

me dens, while. 

medgive, (medgav,*) to fur- 
nish. 

3Iedhjoelper, assistant. 

Median, member. 

Medlidenhed, sympathy. 

meget, much; 2, very. 

melancholsk,, melancholy. 

melde, to report. 

mellem, between; Mellern- 
Luropa, Central Europe; 
mellemst, in the middle; 
Mellemtid, intervening 
time. 

men,. hut. 

Menighed, congregation. 

Menigmand, common peo- 
ple. 



Men 



VOCABULARY. 



Myn 



167 



Mening, meaning. 
Menneske, man, 'people; 

mennesJcelig, human. 
mens—medens. 
mere, more. 
Middag, noon, dinner. 
Middel, (pi Midler,) 

means. 
Midnat, midnight. 
midt i, amid, amidst; Mid- 

te, midst. 
mild, mild, charitable ; mil- 

delig, mildly, sweetly. 
minde, to remind; minde 

om, to remind of; Minde, 

memory ; minderig, rich 

in reminiscences; Mindes- 

mcerke, monument. 
mindre, (comp. of liden,) 

less. 
misfornoiet, displeased ; 

Misfornoielse, discontent, 

dissatisfaction. 
Misgjerning, misdeed, 

crime. 
miste, to lose. 
Misvisning, declination. 
mod, against; mod—heni- 

mod, towards. 
Mod, courage; modlos, faint- 
hearted, discouraged. 



moden, mature. 

Moders - maal, mother- 
tongue. 

modsat, opposite. 

modstande=-modstaa, (mod- 
stod,) to withstand; Mod- 
stand, opposition ; Mod- 
stander, opponent. 

modtage, (modtog,) to re- 
ceive. 

modvillig, refractory. 

mon=monne, doth; monne 
stande, doth stand. 

moralsk, moral. 

more sig, amuse one's self; 
Morskab, amusement ; 
morsom, amusing. 

Mor gen, morning ; Morgen- 
gry, dawn ; morgenliar, 
clear as morning. 

Mos, moss ; Mose-teppe, 
cover of moss. 

Maid, mould, or mold. 

mulig, possible ; Mulighed, 
possibility. 

Mund, Munding, mouth. 

Mur, wall; ' mure, to do 
mason's work. 

Muskel, muscle. 

Myndighed, authority. 

Mynten, the mint. 



168 



Myr 



VOCABULARY. 



Nor 



Myr, moor, bog. 

mcegte = magte ; mxgtig, 
mighty, capable of. 

M.ile, voice; male, to speak. 

M.ingde, multitude. 

mirl'e, to mark, notice, per- 
ceive ; Mcerke, mark, note ; 
Icegge 31. til, to notice; 
mcerkbar, perceptible ; 
mcerkelig, remarkable. 

meet, satisfied. 

mode, to meet, convene. 

Monning, ridge of a roof. 

Monster, model. 

mork, dark, murky ; morke- 
hlaa, dark-blue. 

N. 

naa, to reach. 

Naade, grace. 

Naal, needle. 

naar, when. 

Nakle, shoulder, neck. 

Nat, night. 

Natur nature; N-forsker, 
naturalist; naturlig, natur- 
al; naturligvis, naturally, 
of course. 

Xavn, name; navnkundig, 
celebrated ; navnlig, 
namely. 



ned, down; nedad, down- 
wards, down; nedenfor, 
below; nedenfra, from be- 
low; nedover, down. 

Nederlag, slaughter. 

nedkomme, to come down. 

nedstamme, to descend. 

Nedstigning, descension. 

nedscette, (iiedsatte,*) to set 
down, settle ; nedscette en 
Commission, to appoint a 
commission. 

nemlig, namely, to wit. 

Nemme, apprehension. 

neppe, hardly, scarcely. 

Hidings - Drog, craven 
wretch. 

Niste, provision; N-skrcep- 
pe, knapsack for provis- 
ions. 

Nog en, some, any, some- 
one, anyone ; nogle faa, a 
few; nogenlunde, in some 
measure. 

nok, enough. 

none, (yulg.*) to rest at noon. 

Nord, north ; nordenom, to 
the north of; Nord-hav, 
Northern sea ; Nord- is- 
hav, arctic ocean; nor- 
disk, northern; nordover. 



Nor 



VOCABULARY. 



Oms 



169 



northward, nordre, north- 
ern ; nordostlig, northeast- 
ern. 

Nordmand, Norwegian. 

nu, now; nuvcerende, pres- 
ent. 

ny, new; Nybygger, pio- 
neer ; Nyhed, newness, 
novelty. 

nysgjerrig, prying. 

Nytte, use. 

ncer, near; Ncerhed, neigh- 
borhood ; ncerliggende, ad- 
jacent ; narme sig, to draw 
near, approach ; ncermere, 
Qcomp. of ncer,*) nearer; 
nceste, next. 

Ncese, nose. 

ncesten, almost. 

ncc-vne, to name. 

Nod, distress, need. 

node, to constrain, oblige, 
force ; nodigt, reluctantly. 

noiagtig=noie, accurate. 

noisdm, contented with 
little. 

Nb'kken, nixie, the river 
sprite. 

O. 

Ob erst, colonel. 



Od, point. 

offentlig, public. 

off re sig til, to devote him- 
self to ; Offer, offering ; 2, 
victim. 

ofte, often; of test, most fre- 
quently. 

og, and; ogsaa, also. 

Olding, old man. 

Old-mytlie, ancient myth. 

om, (prej).^ about, 4 in; om, 
(aonj.) if; som om, as if. 

omhord, on board. 

omdigte, to remodel. 

omfavne, to embrace. 

Omflagren, fluttering about 

Omgang, intercourse. 

Omgivelse, surrounding. 

omhring, amm\d,=:omtrent, 
about. 

Omrids, outlines. 

omringe, to surround. 

omsider, at last. 

omskrive, (omskrev^) to re- 
write. 

omslcygge=beskytte, to pro- 
tect. 

Omstandighed, circum- 
stance. 

omstyrte, to overthrow. 

omsvoeve, to hover round. 



170 



Omt 



YOCABULAEY. 



Opce 



omtrent, about. 

omvende, to convert. 

ond, bad, evil; onde Tider, 
hard times. 

op, up ; opad, upward ; op- 
pe, up, above. 

Opbevarehe, preservation. 

opbragt, enraged. 

opdage, to discover. 

opdrage, (opdrog,~) to edu- 
cate ; Opdragelse, educa- 
tion. 

opfange, to catch up. 

opfarende, hot tempered. 

Opfordring, summons. 

opfylde, to fill up. 

opfore, to act. 

opgive, (opgav^) to give up. 

Ophold, sojourn; 2, suste- 
nance; 3, delay, opholde 
sig, to stay, reside: Op- 
holdsted, place of resid- 
ence. 

ophceve, to raise. 

ophoie, to elevate. 

Oplag, edition. 

opleve det, to live when it 
takes place, to live to see 
it, 

Oply suing, enlightenment, 
education, information. 



oplcere, to train up. 
Opmaaling, surveying. 

opmuntre, to exhort, en- 
courage. 

opmcerksom, attentive ; Op- 
mcerksomhed, attention. 

opnaa, to attain. 

opoffre, to sacrifice, to de- 
vote. 

opreise, to erect. 

oprette, to establish. 

oprindelig, original. 

opslaa (opslog,*) Bolig, to 
take up abode. 

opsmuldre, to moulder. 

opstaa, (opstod,~) =opkom- 
me, to arise. 

opstable, to pile. 

Opstigning, ascension. 

opscette, Qopsatte,*) to post- 
pone. 

opsoge, to seek for. 

optage, (optog,) to admit, 
adopt; optage i Adehtand, 
to ennoble. 

optrykke, to reprint. 

opvakt, quick. 

opvoxe, to grow up. 

opvcekke, (ppvakte?) to 
rouse. 

opcede, (opaad,^) to devour. 



Ora 



VOCABULARY. 



Paa 



171 



orangegul, orange. 

Ord, word ; ordknap, of few 
words. 

Or den, order; or due, to ar- 
range, to put in order. 

orke, (yulg.} be able to. 

Orlogsskib, man-of-war, 
war-ship ; Orlogs-tjeneste, 
navy-service. 

Otte, (vulg.) =aarle Mor- 
gen, early morning. 

ovenfor, ovenover, ovenpaa, 
above. 

overalt, all over. 

Overblik, view. 

overbord, overboard. 

overdrevent, exaggerated. 

over dove, to deafen. 

overfalde, to assault; Uveir 
overfaldt ham, head weath- 
er overtook him. 

Ov erf art, passage. 

Over fade, surface. 

Overgang i Farve, transfu- 



sion. 



overgive, (overgav,} to sur- 
render; Overgivelse, sur- 
render. 

overgiven, frolicsome; Over- 
givenhed, frolicsomeness. 

overhcengende, projecting. 



overlade, (pverlod^) to 

leave. 
overlegen, superior. 

Overleverelse, tradition. 

Overmagt, superior force. 

Overmod, arrogance. 
overmoden, over-ripe. 
overnatte, remain through 

the night. 
overnaturlig, supernatural. 
overordentlig, exceedingly. 
overraske, to surprise. 
overrcekJce, (overrakte,} to 

present to. 
overse, (oversaa,^) to over- 
look. 
overskjcere, (overskar,*) to 

cut across. 
overskyet, clouded. 
over sky gge, to overshadow. 
overskylle, to wash over. 
overstro, to strew. 
overscette, Qoversatte,) to 

translate. 
overtage, (overtog,) to take 

upon one's self. 
overveiende, predominant. 
overvindelig, surmountable. 

P. 

paa, on, upon, in. 



1T2 



Pact 



VOCABULARY. 



Pyn 



paafcerde, active, alert. 

paafolgende, succeeding. 

paalagge, (paalagde,*) to 
impose on. 

paany, anew. 

paastaa, (paastod,) assert. 

paavise, set forth. 

Pakke, parcel, packet. 

Palme, palm. 

Pande, forehead, brow. 

Par, pair. 

Pas, passport. 

passe, to be fit for; Pas 
Jer! beware. 

passere, to pass. 

Penge, money. 

pensle, to touch. 

perleglindsende, pearly. 

personlig, personal. 

pidske, to lash, beat. 

pietistisk, pietistic. 

Pige, girl, maiden. 

Pil, arrow. 

Pintse=Pintse-fest, pente- 
cost, Whit-sunday. 

Plach, place. 

plage, to plague. 

Plante, plant ; Plante-vcext, 
vegetation. 

pleie, to use, be in the hab- 
it of; 2, to nurse. 



Plov, plough. 

pludselig, suddenly. 

plyndre, to plunder, pillage. 

ploie. to plough. 

Poesi, poetry. 

Pol, pole ; Polar - kreds, 

polar circle. 
Port, gate. 
Pose, bag. 
Post, position. 
Prik, point, dot. 
Princip, principle. 
Prinds, prince. 
prise, to praise; priselig, 

praiseworthy; Pris- Opga- 

ve, prize question, 
Professorat, professorship. 
proegtig, splendid. 
Proest, priest, minister. 
prove, to try ; Provelse, 

trial. 
Prove, proof; Prove-arbei- 

de, sample of work. 
Pukvcerk, stamping-mill. 
Pankt, point. 
purpurfarvet, purple ; Pur- 
pur - kjol, purple - cloak ; 

P-kaabe, P-klcede, p-man- 

tle. 
Pust, blast, puff, blow. 
pyntelig, fine. 



Raa 



VOCABULARY, 



Rif 



173 



R. 

raabe, to shout; Raaben, 
crying, shouting. 

Raad, advice ; raade, to ad- 
vise ; 2, to rule ; raade 
for, to rule ; Raad-mand, 
magistrate. 

Rad, row, rank. 

rage op, to protrude. 

ramme, to hit. 

Rand, verge, rim, border. 

rane, to rob. 

Rang, rank. 

rase, to rage, ravage; ra- 
sende, crazy ; Raseri, rage, 
fury. 

rasJc, quick, brisk. 

rave, to totter, reel. 

Ravn, raven. 

Reg el, rule ; i Regelen, reg- 
ularly, generally. 

regjere, to reign ; Regjering, 
government ; Regjerings- 
mand, ruler. 

regne, 1, to rain; 2, con- 
sider ; 3, to rank ; Regn- 
kappe, water-proof. 

Regnebrcet=Shi/ld, guilt. 

reise, to travel ; Rene, trav- 
el, voyage, journey ; Rei- 
sende, traveler ; Reise-J wi- 



le, traveling companion. 

reint, (yulgAovrenf)] reint 
feel, very dreadful. 

reise sig, to arise. 

Ren, reindeer; R-blomme, 
reindeer-flower ; R-flue, 
r-fly; R-liorn, antlers of 
a r. ; R-mos, r-moss. 

rende, to run ; Rende, chan- 
nel. 

rent ud, plainly, bluntly. 

ret, (adv.} rather, certain- 

iy- 

ret, (adj.) right, rightful; 
2, erect. 

Ret, justice, right ; 2,=Ret- 
tighed, rights, title ; 3, = 
Domstol, court ; Retfcer- 
dighed, Retvished, righte- 
ousness ; Retterthing = 
Thing, court. 

Retning, direction, ten- 
dency; rette, to direct, 2, 
to correct. 

Revle, bar, sand-bank. 

Revne, crevice. 

revse, to chastise. 

Rhed, roadstead. 

ride, (red,} to ride. 

Ridder, knight. 

Rifle, rifle, gun. 



174 



Rig 



VOCABULARY. 



Saa 



rig, rich; 2, = rigelig, 
abundant ; Rigdomme , 
riches, wealth. 

Rige, realm, kingdom ji2iy«- 
admiral, high-admiral ; 
Rigs-gramdsen, frontier. 

rigtig, right, really. 

rigtignok, sure enough. 

rimelig, reasonable ; 2, like- 
ly; Rimelighed, probabil- 
ity; rimeligvis, probably. 

rinde, (randt, runden,} to 
run, flow; 2, to pass, elapse. 

Ring, circle. 

ringe, (adj. and adv.} small, 
inconsiderable, slight. 

risle, to purl. 

rive, (rev,} to rend; rive 
med sig, to carry away ; 
rive sig Id's; to disengage 
one's self from. 

Rod, root. 

rolJce, to shake, move. 

rolig, quiet ; Rolighed, rest, 
repose. 

Ros, fame, piaise ; rose, to 
praise. 

rosenfarvet, rosy, rosily. 

Ruf, (N. 3K) round house 
a-stern. 

roWe, to roll. 



rund, round ; rundtom = 

rundtomkring, around. 

Ry, fame. 

Ryg, back. 

Rygte, rumor. 

Ryk, pull. 

Rype, ptarmigan. 

ryste, to shake. 

Rytter, horseman, rider, 

trooper; Rytter-kappe, a 

horseman's cloak. 
roed, timorous, frightened. 
RceJcke, rank, series, row. 
Rcenke, intrigue. 
rcesonnere, to reason. 
robe, to evince. 
rod, red; rodme, to blush. 
Rog, smoke. 
rore, to touch, move ; Rore, 

movement. 
rove, to rob. 

S. 

saa, (conj. and adv.} so, 
then; saadan, such, so; 
saakaldet i so called ; sa#- 
ledes, so, thus; saaledes 
som, so as, in the same 
way that; saavelsom, as 
well as. 

saare, (adv.} very. 



Saa 



VOCABULABY. 



Sig 



175 



saare, {verb.} to wound. 

Sadel, saddle. 

safrangul, saffron. 

Soft, juice ; 2, (af Trceer,} 
sap. 

Sag, case, affair. 

Saga, saga, tale; Saga-vce- 
sen, saga-matters. 

Sagn, legend, tale. 

sagtelig, softly, smoothly. 

Sal, hall. 

salig, blessed, saved. 

salve, to anoint. 

SamJivem, intercourse. 

samle, to gather; Samling, 
collection ; sammen, to- 
gether. 

sammenligne, to compare. 

sammensmelte, to combine. 

Sammenstod, collision. 

sammenscette, {-satte,} to 
compose, combine. 

Samtale, conversation. 

samtidig, {adv.} at the same 
time ; samtidig, {adj.} con- 

; temporary; hans Samtid, 

; his contemporaries. 

Samvirlen, cooperation. 

sand, true; sande, to veri- 
fy; Sandhed, truth. 

Sands, sense ; S. for, taste 
for. 



sandsynlig, probable. 

Sang, song ; Sang - bund, 
sound-board. 

Satiriker, satyrist. 

se, {saa,} to see ; s. tide ud, 
look badly. 

Seier, victory; seierrig, vic- 
torious. 

seile, to sail ; seilbar, navig- 
able; Seller, sailor. 

SeJcel, century. 

Selskab, company, society ; 
SelsJcabelighed,soeiahility. 

Selvfolge, consequence ; 
selvfolgelig, consequently. 

Selvopoffrehe, self-devo- 
tion. 

selvstcendig, independent. 

sen, late. 

sende, to send; Sendebud, 
messenger, ambassador. 

Seng, bed ; Senge - halm, 
straw. 

sidde, {sad,} to sit, sit 
down ; siddende i Berget, 
embedded in the rock. 

Side-mand, neighbor ; Side- 
styJcke, parallel. 

siden, afterwards, since. 

sidst, last. 

sige, {sagde,} to say, tell. 

Sigte, sight; sigte, to aim. 



176 



Sik 



VOCABULARY. 



Skj 



sikker, secure, certain, sure. 

slid ig '=$en, late; de sildi- 
gzre, the succeeding. 

silre=risle, to purl. 

sin, his, hers, its, theirs. 

Sind, mind; Sindelag, dis- 
position; sindig, temper- 
ate. 

sittre, to quiver. 

Sjel, soul. 

Sjeldenhed, rarity. 

Sjofna, a goddess of love. 

sjunge=synge. 

skaansom, lenient. 

skabe, to create. 

sJcaffe, to procure. 

slrd, (skulde^) shall. 

Skald, scald; Skalde-kunst, 
poetry. 

Skam, shame. 

Skarlagen, scarlet. 

skarp, sharp. 

skatte, to value. 

ske, to happen, occur. 

Ski, snow-shoe. 

Skib, ship, vessel; Skibs- 
fart, navigation. 

Skifer, slate; S-dcekke, 
slate-cover ; %-farvet, 
slate-colored. 

skifte, to shift, change; 2, 



divide; s, Hjemland, to 
expatriate one's self. 

Skik, custom. 

skikke, to send. 

skille, to separate. 

skimte, to see dimly. 

skinne, to shine. 

Skjebne, fate. 

skjelne, to discern. 

Skjemtedigt, facetious 
poem. 

Skjold, shield; Skjold-Tnoer- 
ke, device on a shield. 

Skjul, shelter, hiding place; 
krybe i Skjul, to hide. 

Skjceg, beard. 

skjcelve, (skjalv^) to trem- 
ble. 

skjcende og brcende, to scathe 
and ravage. 

skjcenke, to bestow upon. 

Skjcer, gleam. 

skjcev, or skjev, wry ; 2, ob- 
lique; 3, crooked. 

Skjod, lap, bosom ; Skjode- 
synd, besetting sin. 

sJcjon, beautiful ; Skjon- 
aand, wit ; Skjonhed, 
beauty. 

skjondt = endskjondt, al- 
though. 



Skj 



VOCABULARY. 



Sli 



177 



skjonne, to perceive. 

skjotte, to care for.' 

Skole, school. 

skorte paa, be short of. 

skraale, to shout. 

skraanende, slanting; 
Skraaning, slope ; Skraa- 
plan, inclined plane. 

Skribent, author, writer ; 
Skribent -bane, career as 
an author. 

skride, (skred^) to proceed. 

Skridt, step, pace ; Skridt- 
sko-Loben, skating. 

Sir if t, writing. 

skrige, (skreg,^) to cry, 
shout; Skrig, shriek. 

skrive, (skrev,*) to write. 

Skrog, (af et Skib,~) hull. 

Skraidder-lcere, tailors' ap- 
prenticeship. 

Skrcek, terror; skroekkelig, 
horrible. 

Skrcent, brow of a moun- 
tain, bluff. 

Skud, 1, shoot; 2, shot. 

skae, to behold, look, see; 
Skueplads, theatre ; Skne- 
spil, play ; Skuespiller, 
actor. 

Skum, foam, scum; skum- 



me, to foam. 

Sky, sky, cloud; Sky-mas- 
se, mass of clouds. 

skyde, Qskjod, skudt,^) to 
shoot; 2, to push. 

Skygge, shade ; skygge, to 
shade. 

Skyld, guilt \for-Skyld, for- 
sake. 

skylde, to owe ; skylde s, is 
due to. 

skylle, to dash. 

skynde sig, to hasten ; skyn- 
de sigforbi, hasten by; 
skynde frem, to hurry on. 

Skytte, marksman. 

slaa, (slog, slagen,} to strike, 
smite, beat; 2,=prcege, to 
stamp ; slaa Leir, go into 
camp ; slaa ned, strike 
down ; s. sig til, to join. 

slaaes, (sloges,*) to fight. 

Slag, battle, stroke; Slag 
=Spor, track ; Slag-an- 
fald, apoplectic fit. 

Slags, sort, kind. 

slet, (ac?y.) bad, evil, ill; 
sleVikke, (adv.^) not at all. 

slikke, to lick. 

Slingring, rolling. 



178 



Sli 



VOCABULARY. 



Spi 



slippe, {slap, sluppen,} to 
let go, let out, slip. 

Slot, castle, palace ; Slots- 
forv alter, steward or gov- 
ernor of a palace. 

slutte, to conclude; 2, to 
form; slutte sammen, to 
close together. 

slynge sig, to wind, to sling ; 
Slynge, sling. 

Slcegt, generation; Slcegt- 
ning, relation. 

smaa, small; Smaadal, pet- 
ty vale ; Smaakonge, petty 
king; Smaakopper, small 
pox; Smaaskude, small 
vessel. 

Smag, taste. 

smelde, (smaldt,*) to crack. 

Smelte-hytte, smelting 
house. 

smertelig, painful. 

smile, to smile. 

smyge, to slink. 

SmyJcke, ornament. 

Smor, butter. 

snakke, to talk. 

snar, quick ; snarlig=snart, 
soon. 

Sue, snow; S-b r&,snow-riv- 
ulet ; S-flage, s-flake ; S- 
fond, s-drift, hill of snow ; 



S-spurv, s-bird. 

Snekke=Skib, ship. 

Sues, score. 

Sogne-prcest, pastor. 

Soldat, soldier, private. 

Sol, sun; S-nedgang, sun- 
set ; S-opgang, sunrise ; S- 
skin, s-shine, S-straale, s- 
beam. 

som, (conj.^) as. 

som, (pron. relS) who, 
which. 

somme, some. 

Sommer, summer ; S-kvceld, 
s-evening. 

somoftest, most frequently. 

Sondring, separation. 

sortladen, swarthy, dusky, 
dark. 

sove, to sleep. 

spaa, to bode, augur, pre- 
dict. 

Spaltning, division. 

sparke, to kick. 

speide, to spy. 

Speil, mirror ; 2, =Agter- 
speil, stern. 

speile sig, be reflected. 

Spids, point; spids, point- 
ed, sharp; spids-snudet, 
with pointed nose. 

Spil, pleasure, music. 



Spo 



VOCABULARY. 



Sti 



179 



Spor, trace. 

spotte, to mock. 

sprede, to scatter. 

Springflod, spring-tide. 

Sprog, language ; Sprog- 
mester, master of lan- 
guages. 

Sprcekke, fissure. 

Spyd, spear ; Spyd-skaft, 
shaft of a spear. 

spcende, to clasp ; 2, stretch, 
strain; s. Opmoerksomhe- 
den, to engross the atten- 
tion ; med spandt Opmcerk- 
somhed, intently. 

spcendstig, elastic. 

sparge, Qspurgte^ to ask; 
sporge det, get wind of it. 

staa, (stod^) to stand. 

Staal, steel. 

Stab, staff. 

Stad, town. 

Stade=Sted. 

stadig, steady, constantly. 

Stakkel, poor man, wretch. 

stakket, short. 

Stamme, stem; 2, tribe, 
family, race. 

Stand, 1, state, rank, posi- 
tion ; 2, trade ; 3, profes- 
sion, calling ; paa Stand, 



directly. 

stande^staa. 

StandpunM, standpoint. 

standse, to stop, check, dis- 
continue; s. Fiendtlighe- 
der, to conclude an ar- 
mistice. 

stange, to butt. 

Stat-holder, governor. 

Stats-mand, statesman ; 
statsmandsmcessig, states- 
manlike. 

Sted, place ; Stedforhold, 
local relation ; Sted-bro- 
der, step-brother. 

stedse, constantly. 

steil, steep. 

steile, to rear. 

Stemme, voice ; stemme op, 
to strike up. 

Stemning, mood. 

Sten, stone; s-besat, orna- 
mented with precious 
stones ; S-brokke, rock ; S- 
hytte, hut of stones ; S~ur, 
rocky ravine. 

Sti, pathway. 

Stift, diocese. 

stifte, to found, establish; 
2, to make, form , Stiftel- 
se, institution. 



180 



Sti 



VOCABULARY. 



Sty 



stige, (steg,) to rise ; s. iil- 
hest, to mount the horse; 
stige=nedstige, descend ; 
Stigning, elevation, in- 
crease of altitude. 

stikke, (stale, stukken^) to 
sting, stab, stitch; stikke 
lid, 7, set fire to. 

Stikke n, lade i S., to leave 
in the lurch. 

Still style. 

Stilk, stalk. 

stille, (adj.) quiet; stille 
Hav, the Pacific. 

stille, (verb,) to place ; Stil- 
ling, situation, position. 

stir re, to stare. 

St of, theme. 

Stok, stock, log ; 2, cane. 

Stol, chair. 

Stall, tunnel. 

Stolpe, post. 

stolt, proud ; Stolthed, 
pride. 

stor, great, large, big ; stor- 
artet, grand ; Stormand, 
magnate. 

Storm, storm, tempest; 
stor me, to rush. 

Straa, straw. 

Straale '-glands, glory. 



Straf, punishment. 
Strand, strand, shore, 

beach. 
strax, directly. 
streife om, to saunter. 
streng, strict, severe. 
Stribe, stripe, bar. 
St rid, strife; stride, (sired,*) 

to fight, quarrel, combat, 

militate ; Strids -skrift, 

polemical pamphlet. 
Strimmel, strip. 
Strobe, throat. 
stryge, Qstrog,') to stroke; 

st. ompaa Havet, to sweep 

the seas. 
Stryk, rapids. 
strcebe, to endeavor, strive. 
strwkke sig, (strakte sig,) 

to extend. 
stro, to strew. 
Strog, part, tract, region. 
stromlos, with no current. 
stromme, to stream. 
studere, to study; Stude- 

ring, studying. 
Stue, room. 
Stund, time; en Stund, a 

while. 
stundom, sometimes. 
Stykke, portion, piece. 



Sty 



VOCABULARY. 



Syg 



181 



sty re, to rule. 

styrke, to strengthen ; Styr- 
ke, strength. 

styrte, 1, to tumble ; 2, pre- 
cipitate ; 3, overturn ; styr- 
te sig indi, to rush into ; 
styrte om=s. overende, 
tumble down ; Styrteso, 
topping sea, overtopping 
wave. 

stark, strong ; starklcem- 
met, with strong limbs. 

stavne ad, to stand out, to 
head. 

Stccvne, rendezvous. 

Stod, push; stode, to push, 
thrust; stode pact En, fall 
in with one; stode paa 
G-riind, (iV. T.) to run 
aground, strike. 

Storrelse, greatness, size; 
Storstedelen, most. 
stotte, to lean; 6*. mod Jor- 
den, to set against the 
ground; s. sig til, to lean 
against ; Stotte, statue, 
monument, column. 

Stov-regn, drizzling rain. 

Sub, sigh; sukke, to sigh. 

sand, sound, healthy. 

Sund, sound. 

surre, to secure, lash. 



Sus, howling; suse, to 
whistle. 

svag, weak, faint. 

svaie, to swing. 

sval, cool. 

svanger, big. 

svar=^svcer, heavy. 

Svar, answer, reply ; svare, 
to answer. 

svart=sort, black. 

Svtnsk, Swedish. 

svinde, {svandt, svanden,} 
to pass, vanish, be wasted. 

svinge, Qsvang, svungen,} 
to swing ; svinge sig op, 
to rise. 

Svoger, brother-in-law. 

svcekke, to weaken. 

svcer, heavy. 

Svcerd, sword. 

svcerge, {svor,*) to swear. 

Svcer m, swarm ; svcerme, to 
swarm, rove. 

svceve, to float ; svcevende, 
vague ; svceve ud, to glide 
out. 

Syd, south; sydlig, south- 
ern; Syd-himlen, the 
southern sky; sydvestlig, 
southwestern ; sydostlig, 
southeastern. 

syg, sick ; Sygdom, sickness. 



182 



Syn 



VOCABULARY. 



Taa 



Syn, vision, revelation, 2, 
sight, view; synlig, visi- 
ble ; Syns-vidde, range of 
sight. 

Synd, sin. 

synderlig, particular; Syn- 
derlighed, peculiarity. 

synes, to appear, to seem. 

synge, (sang, sung en,} to 
sing. 

synJce, (sa?ik, sunken,} # to 
sink. 

Syssel, occupation ; syssel- 
scette, to occupy. 

syv, seven ; syvaarig, last- 
ing for seven years. 

sccdvanlig, usual. 

scelge, (solgte,} to sell. 

scelsom, singular. 

scznke, to sink. 

scerdeles, particularly ; scer- 
egen, particular, special, 
peculiar ; Saregenhed, pe- 
culiarity ; scerlig especi- 
ally. 

scet, suppose. 

Sceter, hut for the herds- 
man; Sxter-kreds, region 
of the saeters. 

scette, (sat,} to set, jn&ce, 
put; scette efter, set out 



in pursuit of ; scette hen, 
set down ; scette sig ind i, 
make one's self familiar 
with. 

So, sea, lake; So-helt, 
naval hero ; So-roveri, 
piracy ; So-styrtning, top- 
ping or tumbling of the 
sea. 

sod, sweet. 

soderpaa, southwards. 

soge, to seek. 

solle StaA'A' el, pool creature. 

Solv, silver; S-hjelm, sil- 
ver helmet ; S- Mump ; 
lump of silver; S-mine, 
silver-mine. 

sondersplitte, to split 
asunder. 

Sonneson, grandson. 

sorge, to mourn; sorgelig, 
sad ; sorgmodelig = sorg- 
modig, sorrowful; Sorge- 
spil, tragedy. 

Soster, sister. 



Taage, mist, fog. 
taale, to endure ; taalmo* 
dig, patient. 
Taare, tear. 



Tab 



VOCABULARY. 



Til 



183 



tabe* to lose ; tabe sig, to 
decline. 

Tag, roof. 

tage, (tog,} to take ; tage 
paa, begin ; tage ud, start 
out ; tage sig vare for, to 
heed. 

takt = tcekket, thatched, 
roofed. 

takke, to thank. 

Tal, number ; talrig, nu- 
merous. 

Tale, speech ; tale, to talk> 
speak. 

tarn, tame. 

Tand, tooth. 

Tange, tongue, projecting 
part. 

Tanke, thought, idea ; tan- 
kefuld, thoughtful. 

tapper, gallant ; Tapper- 
Tied, valor. 

taus, silent. 

Tegn, sign, token. 

tegne, to draw. 

Telt, tent. 

temmelig, tolerably, pretty. 

Teppe, carpet, 

testamentere, to bequeathe. 

thi, for. 

Thing, assembly. 



Tid, time : i Tidens Lob, in 
the course of time ; tidlig, 
early ; de tidlig ere, pre- 
ceding ; Tids-alder, age ; 
Tids-rum, period ; tidt, 
often. 

tie, (taug,} to be silent. 

tigge, to beg. 

til, to. 

tilbage, back ; Tilbagekomst, 
return ; Tilbagevei, way 
back ; tilbagevende, to re- 
turn. 

tilbedste, to the benefit. 

tilbringe, (tilbragte,} to 
spend. 

Tilbud, proffer, offer; til- 
byde, (tilbod,*) to offer. 

tildels, partly. 

Tildragelse, event. 

Tilegnelse, dedication. 

tilforn, before. 

tilfreds, satisfied. 

Tilfcelde, accident, case. 

tilfoie, to add. 

tilgrunde, down. 

tilhaande, (gaa £-,) to as- 
sist. 

tilhobe, together. 

Tilhold, place of resort. 

tilhore, belong to. 



184 



Til 



VOCABULARY, 



.Tro 



t£lkomme n be due to. 

tillaans, (faae £-,) to bor- 
row. 

tillade, (tillod,^) to allow. 

tillige, also, too ; tilligemed, 
together with. 

tilmode, in a mood. 

Tilnavn, surname. 

tilsammen, together ; til- 
sammentagen, taken to- 
gether. 

tilside, aside. 

tilsidst, at last. 

tilskue, to behold ; Tilskuer, 
spectator. 

Tilstand, state, condition. 

tilstrakke lig, suffici ent . 

Tilstromning, flush. 

Tilsyn, superintendence. 

tilsyne, in sight. 

tilsos, to sea 

tiltakke, tage t., to put up 
with. 

tiltale, to accost, address; 
tiltalt af, interested in. 

tiltrcede, (tiltraadte,*) to en- 
ter upon; t. en Reise, set 
out upon a journey. 

tilveirs, aloft. 

tikrgte, in marriage. 

Time, hour. 

Tind, summit. 



Ting, thing. 

Titel, title. 

tjene, to serve; Tjeneste, 
service ; tjenlig, useful. 

Tog, expedition. 

Tone, tune ; tone, to sound. 

Top, peak, summit. 

Torden, thunder; tordne, 
to thunder. 

Toug, rope ; Toug - vcerk. 
cordage. 

Traad, thread. 

Tram, terrace. 

trang, narrow, strait; tran- 
ge Kaar, straitened cir- 
cumstances ; Trang, want. 

Trediedel, one third. 

trefarvet, tricolored. 

trille, to roll, ripple. 

Trin, step, stage; trine, 
(tren,^) to step. 

trist, melancholy. 

trives, be thriving, 

tro, (verb.^) to think, to 
mean, believe ; Tro, faith ; 
trolig, truly, faithfully ; 
Troskab, fidelity. 

trods, m spite of; trodse, to 
defy- 

Trold, witch, goblin, sor- 
ceress. 

Tromme-stikke, drumstick. 



Tro 



VOCABULARY. 



Toet 



185 



Trop, troop. 

true, to threaten. 

tryg, safe, sure. 

trykke, to press; trykke 
Ids, to shoot. 

Tree, tree. 

treeele, (traadte,} to tread ; 
trcede op, to step up ; trwde 
frem for, present one's 
self to. 

Trfjcdskhed, craftiness. 

trceffe, (traf, truffen,') to 
hit; 2, meet. 

try, slow. 

Trcek, i T., in succession. 

trcekke, (trak, trukken,^) to 
draw, pull ; trcekke sig ud 
af, retreat from. 

Trcel, thrall, slave, serf. 

troenge, to press, force ; 

trcenge gjennem, to pene- 
trate ; trcenge ind, to en- 
ter, to force into ; trcenge 
til, to want, to need ; trcen- 
ge sig frem, to press for- 
ward. 

Trcethed, fatigue. 

Trost, consolation ; troste, 
to console ; trostlds—tro- 
steslos, inconsolable. 

tumle, to tumble. 



tung, heavy. 

Tunge, tongue ; T-maal, 

tongue, language. 
turde, may; det turde hcen- 

de, it may happen. 
Tvang, restraint. 
tvende=to, two. 
Tverdal, transverse valley. 
tversover, across. 
Tvilling-Land, twin-land, 

(Norway and Denmark.) 
tvinge, (tvang, ivungen,} to 

compel, subdue. 
tydelig, distinct; med Ty- 

delighed, distinctly. 
tydsk, German ; Tydskland, 

Germany. 
tye, to seek refuge. 
tyk, thick, dense. 
Tykke, will; JEnkeltmands 
Tykke, individual will; det 

tykkes mig, it seems to me. 
tynd, thin. 
Tyngsel, burden. 
tyte, to ooze forth. 
toe lie, to number. 
tcende, to light. 
tcenke, to think; Tcenke- 

maade, way of thinking. 
tcet, tight, dense; tcet under, 

close to. 



186 



Tom 



VOCABULARY. 



Uds 



Tb'mme, rein, bridle. 
Tonde, cask, barrel. 
tor, (turde, - ) dare. 
tor, (ac?y.) dry. 

U 

uadskillelig, inseparable. 
uafbrudt, incessant. 
uafhingig, independent. 
uagtet, notwitstanding. 
ubeboet, uninhabited. 
ubemoerket, unperceived, 

unnoticed. 
uberegnelig, incalculable. 
iibestigelig, unaccessible. 
ubetydelig, insignificant. 
ubxndig unmanageable. 
ud, out. 
udarbeide, to compose; Ud- 

arbeidelse, composition. 
udbrede, to extend, spread, 

propagate. 
udbryde, (udbrod,} to ex- 
claim. 
uddanne, to educate ; Ud- 

dannelse, education. 
udelukkende, exclusive. 
uden, without ; udenfor, 

outside of. 
udenlands, abroad ; Uden- 

landsreise, journey abroad 



udenlandsk, foreign ; Ud- 
landet, foreign countries. 

udjinde, (udfandt, udfun- 
den^) to find out. 
Udflugt, excursion. 

udflyde, (udflod^) to flow, 
be spilt. 

udfo're, to perform. 

udgaa, (udgik^) to issue, 
go out, come out. 

udgive, (udgav^) to give 
out, publish, edit ; udgive 
en Lov, make a law. 

udgjore^udgjorde,*) to con- 
stitute, amount to. 

udholde, to stand. 

Udkant, outskirt. 

udkaste, to cast out. 

udkomme, to come out. 

TJdlob, outlet. 

udmcerke sig, to distinguish 
one's self; udmcerket, dis- 
tinguished, conspicuous, 
excellent ; Udm wkelse, 
distinction. 

udncevne, to appoint. 

udprceget, marked. 

Udraab, exclamation. 

udrette, to perform. 

udruste, to equip. 

Udseende, appearance. 



Uds 



VOCABULARY. 



Und 



187 



Udsigt, prospect, view. 
udskaaren, carved. 
udslette, to blot out. 
ndslibe, (uddeb,) to grind 

out. 
udspeide, to spy out. 
udstrakt, extensive ; ud- 

strcekke, (udstrakte,) to 

extend; Udstrcekning, ex- 
tension. 
udstode Luften, to thrust 

out the air ; u. et Skrig, 

to utter a shriek. 
udscette, (udsatte,) to 

blame, find fault with. 
udtale, to speak out. 
Udtryk, expression. 
udtvcere, to spin out. 
udtcenke, to devise. 
Udvei, way, means; gjore 

U til, to procure means. 
udvide, to widen, expand ; 

Udvidelse, expansion. 
udvikle, to develop ; Ud- 

vikling, development. 
udvcelge, (udvalgte,) to 

choose. 
udobt, unbaptized. 
uendelig,m\en<W.\\g, infinite. 
uforgrenet, unratnified. 
uforklarlig, unaccountable. 



uformuende, without for- 
tune. 

uforsagt, undaunted. 

ufuldfort, unfinished. 
Udgift, expense. 

ugift, unmarried. 

Ugjernings-mand, perpe- 
trator of an outrage. 

Ugreie, derangement. 

uhyre, tremendous. 

ujevn, uneven. 

Ulykke, misfortune, disas- 
ter. 

umcerkelig, imperceptible. 

unde, to allow, grant. 

Under, wonder, underlig, 
wonderful, strange ; Un- 
dren, astonishment, won- 
der. 

underjordisk, subterrane- 
an. 

underkaste, to subdue ; Un- 
derkastelse, submission. 

underlcegge sig, (underlag- 
de sig,') to subdue. 

under rette, to inform ; Un- 
derretning, information. 

understotte, to assist. 

undersoge, to investigate ; 
Undersogelse, explora- 
tion, investigation. 



188 



Und 



VOCABULARY. 



Var 



undervise, to teach; Tin- 
dervisning, instruction. 

Unchliyldning, excuse. 
undtagen, except. 
ung, young; Ungdom, 

youth ; Ungdoms-blod, 

youthful blood. 
TJr % a rocky ravine. 
urokkelig, unshaken. 
urolig, turbulent. 
Urtid, ancient time ; Ur- 

verden, ancient world. 
usiH'e?\ indistinct. 
usJii/ldig, innocent; Uskyl- 

dighed, innocence. 
usleben, unrefined. 
ussel, wretched. 
ustraffet, unpunished. 
utaalmodig, impatient. 
utidig, untimely. 
utilfreds, discontent ; UtU- 

fredshed dissatisfaction. 
utro, unfaithful. 
utcemmet, untamed. 
uvarlig, unwary. 
Uveir, hard weather ; rough 

weather, 
Uven, enemy. 
uventet, unexpected. 
uvill-aarlig, involuntary. 
uovet, unpracticed. 



V 

Vaaben, weapon ; 2, es- 
cutcheon ; Vaaben - cere, 
military renown. 

vaad, wet. 

vaagne, to awake. 

Vaande, peril. 

Vaar, spring ; youthful age. 

vae?% aware ; vaersom or 
varsom, cautious. 
Vagt-mand, watchman. 

vale, awake. 

Vol = Val-plads, battle- 
field. 

Van d, water; V-fald, wa- 
ter-fall ; V-masse, sheet 
of water ; V-krusning, 
ripple ; V-Lob, waters ; 
V-stribe, streak of water. 

vandre, to wander; Van- 
drer, wanderer ; Van- 
dring, wandering. 

vanlce, der vanJced, there he 
was treated to. 

vanskelig, difficult ; Van- 
sJcelighed, difficulty. 

vant = tilvant, usual. 

Vanterpaa et Ski b, shrouds. 

Varde, beacon. 

vare, to endure. 



Var 



VOCABULARY. 



Vin 



189 



vare = advare, to warn ; 
varsle, to warn; varsom, 
see vaersom. 

Vasdrag, waters. 

ve, woe. 

ved, bj~, at. 

vederkvcege, to refresh. 

Vederlag, requital. 

vedtage, (yedtog^) to adopt. 

vedvare, to continue. 

Vegne, pact Ens V,, in be- 
half of one. 

Fh', way ; Vei-viser, guide. 

Veir = Veirlag, weather, 
wind ; veire, to air. 

vet, indeed, well. 

Velbehag, delight. 

velsignet, blessed. 

Velynder, favorer, patron. 

vemodig, sad. 

Ven, friend; venlig, friend- 
ly ; Venskab, friendship. 

vende, to turn ; v- tillage, 
to return. 

venstre, left. 

vente, to wait, expect. 

Verden, world ; verdensbe- 
romt, far-famed; verdslig, 
worldly, secular. 

Verk, work. 

Vesir, vizor. 



vestlig, western ; vestover, 
westward ; Vest-kyst, 
western coast. 

vexle, to change ; Vexel- 
Gfeneration, change of 
generation, meta-genesis. 

Vid = Vittighed, wit. 

vid, wide ; vidt-opspilet, 
wide-opened ; vidtforgre- 
net, widely ramified. 

vide, (JPres. veed, vidste^) 
to know ; Videnskab, sci- 
ence ; videmkabelig,, sci- 
entific. 

videre, further. 

Vidje, willow. 

Vidne, witness ; vidne, to 
witness ; v. om, to give ev- 
idence of. 

vie, to ordain, consecrate. 

vige, (yeg^) to give way. 

vigtig, important. 

Vik = Vig, gulf, bay. 

vikle, to wrap. 

vild, wild ; Vildhed, wild- 
ness, savageness. 

ville, (yilde^) to will, would; 
Villie,will; villig, willing. 

vinde, (yandt^) to win; 
vindende Vcesen, winning 
manners. 



190 



Vin 



VOCABULARY. 



Vcex 



Vinde Itrappe, winding 
stairway. 
Vindu, window. 

virke, to work ; virkepaa= 
indvirhe paa,io influence; 
Virkning, effect ; virh- 
som, active; Virksomhed, 
activity. 

virkelig, real; virkelig Pro- 
fessorate ordinary profes- 
sorship ; Virkelighed, real- 
ity. 

vis, certain; visselig, vist- 
nok, certainly. 

Vis, manner. 

vise, to show, exhibit, dis- 
play; vise sig, to appear. 

vitterlig, generally known. 

Vittighed, wit; Vittigheds- 
vark, work of a wit. 

voge=vove, to dare. 

Vogn, carriage. 

Void, power; 2, violence; 
3, wall, rampart ; give sig 
i V., commend one's self 
to ; voldsom, violent. 

vor, our. 

vorde, to become. 

vove or vove sig, to venture, 
risk. 



Vove, wave. 

voxe, to grow; voxen, 
adult. 

Vraal, bawl, roar, wail. 

Vrag, wreck. 

vrimle, to swarm. 

vcede, to wet, bedew. 

Vceg, Avail. 

vcegre sig, to refuse. 

vcekke, to awake. 

Vcelde, power ; vceldig, big, 
mighty. 

vcelge, (yalgte,') to choose, 
elect. 

vcelte, to roll. 

vcerd, worth; vcerdifuld; 
valuable; Vcerdighed, dig- 
nity. 

Vcerge, sword, weapon; 
vcerge, to defend. 

Vcerk= Verk. 

vcerst, (superl. of ilde,) 
worst. 

Vmen, 1, being, 2, affairs; 
3, nature ; 4, manners, ad- 
dress; vcesentlig, princip- 
ally. 

Vcev, web. 

Voext, growth, stature. 



Yde 



VOCABULABY. 



Oxe 



191 



yde, to yield. 

yderst, outmost, utmost, 
extreme, extremely. 

ydmyg, humble. 

Ydun, a goddess of youth. 

ymse, (yulg.') doubtful. 

Ynde, grace ; ynde, to be 
fond of; yndet, popular, 
favored. 

Yngling, youth ; yngst, 
(superl. of ung,') young- 
est. 

ynkelig, miserable. 

M 

cede, (aad,} to eat. 
JEdelsten, precious stone. 
^9S egg. 

cegte, (adj.} genuine. 
cegte, (verb.} to marry; JEg- 

teskab, marriage ; tilcjegte, 

in marriage. 
celdre, (comp. of gammel,} 

older ; celdgammel, very 

ancient. 
JEmne=Emne . 
cendre, to alter. 
cengste, to frighten. 
JEre, honor, glory; holde 

i dEre, to hold in estima- 



tion; JErekjcerhed, ambi- 
tion. 

cerlig, honest. 

jEt=Stamme, tribe, family. 

JEtling=Efte rkommer, 
descendant. 



0, island. 

ode, desolate ; odelcegge, 

(odelagde,} to destroy, 

ruin. 
Oie, eje;faae Oie paa, to 

catch sight of; oine, to 

descry. 
Oieblik, moment; oieblik- 

Jcelig, immediately. 
om, tender. 

onske, to wish ; Onske,wish. 
Ore, ear. 
Orl'en, desert. 
ose af, to draw from. 
Ost, east; o'stlig, eastern; 

osterpaa, on the eastern 

side. 
ove, to practice, excercise. 
overst, uppermost ; o'vre, 

upper. 
b'vrige, remaining. 
Oxe, ax ; Oxe-brug, use of 

ax. 



REMARKS ON THE HISTORY OF THE 
NORWEGIAN -DANISH LANGUAGE. 



The language, of which I have treated in the Gram- 
mar and given specimens in the Reader, I have called 
the Norwegian-Danish, while Danish authors have called 
the same the Danish-Norwegian, (see M. Hammerich's 
" Danske og Norske Laesestykker," Copenhagen 1870, p. 
115). This language is at present the written language 
common to Denmark and Norway, and the spoken lan- 
guage common to the cultivated classes in both countries. 
This community of language between the two countries 
is, however, not very old ; it does not go further back 
than to the time of the Lutheran Reformation in Nor- 
way, about A. D. 1536. Before that time Norway had 
a written language of its own well developed, namely 
the Norrona or Norse. This language had a rich and 
excellent literature, a part of which first came into 
existence in Iceland. This island was peopled from 
Norway after the year 872, when the Norwegian king, 
Harald the Fairhaired, had subdued the petty kings and 
gathered the different parts of Norway into one king- 
dom. Multitudes of the Norwegians then took refuge in 
Iceland, where their descendants recorded the achieve- 
ments of their ancestors, and thus became historians and 
poets. The language, in which they wrote, has been 
called both the Norse and the Icelandic, and of this 
Purohas in his " Pilgrims" Vol. iii, p. 658 speaks thus: 



HISTORY OF THE LANGUAGE. 193 

" Concerning the language of the Icelanders, the mat- 
ter itself speaketh', that it is the Norwegian ; I say, that 
old speech which only the Icelanders now use uncor- 
rupted, and therefore we call it Icelandic." 

Important works in said language are: 1, The Elder 
Edda, containing poems on subjects connected with the 
Northern Mythology, collected and written by Ssemund 
about 1090; 2, The Younger Edda, containing in prose 
form more Northern Mythology, written by Snorre 
Sturlason about 1210; 3, The Heimskringla, containing 
the Sagas or Chronicles of the Norwegian kings, writ- 
ten by the same Snorre about 1230.* These works 
were written in Iceland, which constituted a part of the 
kingdom of Norway from 1262 to 1814. Besides them, 
Sagas, laws and other works (as " Kongespeilet,") were 
written in Norway, all in the Norse language. Many 
of these old writings were destroyed in the overthrow 
of the convents, at the introduction of the Lutheran 
Reformation. Many, however, have been preserved, 
and been published in this century. 

After Norway had become united with Denmark by 
the so-called Calmar-Union in 1397, the Danish written 
language was more and more adopted by the higher 
classes of the Norwegians, until it in the middle of the 
sixteenth century was adopted as the written lan- 
guage of the country. The great mass of the people, 
however, retained their old language, so that the Danish 
written language never came to live on the tongue of 
the country-people. 

* Contemporaneous with Snorre was Saxo Grammaticus in Denmark, 
who wrote the Sagas of the Danish kings in Latin, while Snorre wrote in 

Norse. 

9 



194 HISTORY OF THE LANGUAGE. 

The Danish language, thus adopted by the higher 
classes of the Norwegians, became considerably devel- 
oped by several literary Norwegians, especially by L. 
Holberg, (1710 — 1750). He is to Denmark and Nor- 
way what Moli&re is to France ; he gave the Danish- 
Norwegian literature a new start, and became a remark- 
ably popular writer. 

Another celebrated Norwegian poet at that time was 
C. B. Tullin, (about 1755,) who also contributed to the 
development of the now common language. A power- 
ful influence on the language was still further exerted 
by literary Norwegians, when they established in Copen- 
hagen, about 1774, a literary club, called the Norwegian 
Society, which existed at the side of, and sometimes in 
opposition to a Danish literary society at the same place. 
From this Norwegian society, animated by a liberal 
spirit, many gifted literary men emanated, such as <L 
H. Wessel, N. Brun, O. G. Meyer. N. Treschow, C. and 
P. H. Frimann, S. Monrad, J. Vibe, C. Fasting, Rein, 
Zetlitz, Colbjornsen. Other Norwegian names, eminent 
at that time in the history of the language, were Dass, 
Storm, Scheming. All these men continued to de- 
velop the language and to add new material and bring* 
new growth into it, especially «by their poetical descrip- 
tions of the grand natural scenery of Norway, or of the 
life of its people in the valleys and at the coast and on 
the sea. Thus the present written language of Norway 
became a product of the agency of Norwegian writers as 
well as of Danish, and therefore it cannot justly be 
called Danish, as we find it designated by various 
American authors, but must be called the Danish-Nor- 
wegian or Norweman-Daiiish. 



HISTORY OF THE LANGUAGE. 195 

After 1814, when Norway became separated from 
Denmark, the literature divided itself into a Danish 
and a Norwegian, each of which developed its own char- 
acteristics. Many Norwegian writers, such as Werge- 
land, L. K. Daa, Welhaven, Keyser, P. A. Munch, 
Asbjornsen, Moe, Sundt, Bjornson, Ibsen, J. Lie and 
others have adopted in their writings many words from 
the language of the country-people, or we may say, 
words of the ancient mother tongue, so that we may 
now amongst them that write in the Norwegian-Danish 
language, speak of a special Norwegian School or Nor- 
wegian Style. The same development has lately taken 
place in Denmark, where many writers now have adopt- 
ed words from the language of the Danish country- 
people, and thereby formed a special Danish School. 

Since 1836 many Norwegians have striven to restore 
a written language peculiar to Norway, a language 
more similar to the old Norse, a Norwegian normal lan- 
guage, or national language, which should be a bond of 
unity for the people, in contradistinction to the various 
dialects in the various parts of Norway. 

The main object of this striving, called c * Maalstraev," 
is not to crowd out the present written language, which 
has a prescriptive right, 300 years old, and a rich liter- 
ature, but to apply the spoken language of the country- 
people to the service of the written language, and trans- 
fer to this a treasure of native expressions, while the 
foreign words and forms will be done away with, there- 
by giving the style more power and simplicity, and a 
more native Norwegian plainness and pointedness. 

The most remarkable fruits of the " Maalstraev " have 



196 HISTORY OF THE LANGUAGE. 

appeared in the works of Ivar Aasen and A. 0. Vinje 
and Chrf. Janson. By their writings it appears, that a 
multitude of words in the language of the Norwegian 
country-people is yet the very same as in the time of 
the Sagas, and that the old Norse still lives on the 
tongue of the people in the mountain-vallej^s, so that 
the modification, to which the Norse has been subjected 
in Norway during the last 300 years, is less than that to 
which the Anglo-Saxon has been subjected in England, 
or the Latin in Italy. 



NOTES ON THE AUTHORS, FROM WHOM 
SELECTIONS HAVE BEEN MADE. 



Andersen, H. C, born 1805 in Odense, Denmark, 
a fertile writer, celebrated for his stories and tales, 
which have been translated into various languages, and 
are known also in America. His humor and wit make 
his writings very attractive. 

Asbjornsen, P. C, born 1812, in Christiania, Nor- 
way, is forest-master ; he has written a " Zoology for 
Youth," and collected " Norwegian Stories of the Peo- 
ple," and " Norwegian Tales of the Fairy." He is 
principally known by his lively descriptions of Norwe- 
gian landscapes and country -people. 

Bjornson, B., born 1832 in Osterdalen, Norway, at 
present one of the most prominent poets of Norway. 
He has written many interesting novels, dramas and 
poems, full of freshness and deep feeling. Some of his 
novels have been translated into English, and found 
their way to America. 

Blicher, S. S., born 1782, in Jutland, Denmark, 
died 1848 as a pastor there. He has by his many 
novels given faithful and interesting pictures of the 
country-people in Jutland. 



193 NOTES ON THE 'AUTHORS. 

DAA, L. K., born 1809 in the northern part of Nor- 
way, professor of history in the University of Norway. 
He is a learned and very productive writer upon histori- 
cal, geographical, political and linguistic subjects. 



Ewaud, J., born in Copenhagen 1743, and died there 
1781 ; one of the most gifted lyric poets. His songs 

are written with remarkable vigor and beauty. 

• 

Grtjisdtyig, N. F. S., born in Zealand, Denmark, 
1783., is still a pastor and titular bishop in Copenhagen. 
He has spent some time in England, and has written a 
multitude of works, treating of theology, mythology, 
history, poetry and politics ; has also been a member of 
the Danish Legislature, and exerted a very great influ- 
ence among the Danes. 

Hammebich, F.,born in Copenhagen, Denmark, 1809, 
professor of Church History in the University there. 
He has traveled abroad and has written lively sketches 
of his travels ; has also written interesting ci Pictures 
from Denmark's History," and a " History of the 
Christian Church." ' 

Hammerich, M. (brother of the above mentioned), 
born in Copenhagen 1811, professor and principal of a 
high school there. He has written various philological 
works, especially with reference to the Danish schools 
and the instruction in Danish literature. 



NOTES ON* THE AUTHORS. 199 

Moe, J., born in Ringerige, Norway, 1813, is pastor 
near Christiania, the capital of Norway. He has edited 
" Norwegian Songs" and 4 ; Norwegian Tales," and has 
written several good lyric poems. 

Munch. A., born 1811, in Christianssand, Norway 
(where his father was bishop). He is professor of 
Esthetics in the University of Norway. He is re- 
nowned as a lyric and dramatic poet, full of pure, deep 
feeling, graceful and touching. 

Munch, P. A., born in Christiania 1810, died in 
Rome, 1863. He was professor of history in the Uni- 
versity of Norway, and has written a multitude of 
works upon Norwegian history, geography and lan- 
guage, and has also drawn a map of Norway. An 
accomplished scholar of great learning and industry, 
an eminent author and a thorough searcher of the his- 
tory of Norway. As such he investigated the archives 
in Scotland and Normandy, and in the Vatican at Rome. 

Oehlenschl^eger, A. G., born in Copenhagen 1779. 
died 1850, one of the greatest poets Denmark ever had. 
His biography is given in this book. 

Peterson, C. J. P., the author of this book, born in 
Christianssand, Norway, 1825, was principal of a school 
and minister in Norway; since 1861 he is pastor in 
Chicago, and is member of the Chicago Academy of 
Sciences, and professor of Scandinavian literature in 
Dyrenfurths Commercial College He has written 
dissertations upon theological subjects and contributed 
various articles to Chicago papers. 



200 NOTES ON THE AUTHORS. 

Petersen, S., professor in the Gymnasium of Chris- 
tiania, Norway, has written for the schools various pop- 
ular sketches of the history of Norway. 

Schoyen, D. M., born in Christiama, Norway, 1837, 
a Norwegian lawyer. He has written on political econ- 
omy, and an essay entitled " Christopher Columbus, and 
the Discovery of America by the ancient Northmen." 

Schwach, C. N., born in Ringsager, Norway, 1793, 
died 1860. He was a County Judge, and has written 
various patriotic poems. 

Stockfleth, N. V., born in Fredrikstad, Norway, 
1787, died 1866. He was first lieutenant in the Danish 
service, and fought in the war of 1813. Afterwards 
he was for twenty-seven years a successful missionary 
among the Laps and Fins in the most northern regions 
of Norway, studied their language and translated vari- 
ous books into the same. 

Storm, E., born in Gudbrandsdalen, Norway, 1749, 
was principal of a high school in Copenhagen, where he 
died 1794. He is known chiefly as a lyric poet. In his 
ballads he has caught much of the spirit of ancient 
song. 

Taylor, Bayard, an American author and traveler, 
born in Pennsylvania, 1825. In 1844 he published a 
volume of poems and departed on a European tour, of 
which he in 1846 published an account on his return to 



NOTES ON THE AUTHORS. 201 

America. In 1849 he commenced a series of extensive 
foreign tours, the narratives of which have been gath- 
ered into volumes of travels. In 1854 he published his 
" Journev to Central Africa and Land of the Saracens," 
followed by " Visit to India, China, Loo-choo and Ja- 
pan in 1853." His subsequent travels are indicated by 
the titles of the volumes recording them : " Northern 
travel : Summer and Winter Pictures of Sweden, Den- 
mark and Lapland," " Travels in Greece and Russia, 
with an Excursion to Crete." In connection with his 
travels he has also produced, " At Home and Abroad: 
a Sketch-Book of Life, Scenery and Men," and has 
edited a " Cyclopoedia of Modern Travel " and a vol- 
ume of poems entitled " The Poet's Journal." 

Thortsen, C. A., principal of a high school at Ribe, 
Denmark, has written a " History of the Danish Litera- 
ture until 1814." 

Vibe, A., born in Christiania, Norway, died there as 
major of the Engineer Corps and chief of the topo- 
graphical survey of Norway. He has written in prose 
and poetry, is characterized by wit and humor, and has 
distinguished himself by writing geographical essays 
and contributing interesting descriptions of Norwegian 
scenery. 

Welhaven, J. S. C, born in Bergen, Norway, 1807, 
professor of philosophy in the University of Norway. 
He is an attractive, elegant writer, and has written 



202 NOTES ON THE AUTHORS. 

many poems, elaborate and classical in form and lan- 
guage, and interesting " Pictures from the Coast of 
Bergen." 

Wergeland, H. A., born in Christianssand, Norway, 
1808, died in Christiania 1845, as Archivarius of the 
State. He was a zealous advocate of political and re- 
ligious liberty, a great poet, full of energy and power, 
and a very productive and popular author. 

Wolf, S. O., born 1796, at Throndhjem, Norway, 
died 1858. He was a pastor, and has written some 
popular patriotic songs. 



